ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 25, פרוטוקול מספר 72, 2023-06-26 00:00

יוסף טייב: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ועדת החינוך, התרבות והספורט בנושא הצעת חוק להנצחת זכרו של הרב חיים דרוקמן זצ"ל, הצעת חוק של חבר הכנסת משה סולומון

יוסף טייב:  אני רוצה לומר שאנחנו מכירים הצעות חוק נוספות כמו הצעת חוק לבן גוריון, יצחק בן צבי, מנחם בגין, לכן מצא לנכון המציע בעקבות תרומתו של הרב חיים דרוקמן זצ"ל שהוא היה כאחד הדמויות ההיסטוריות שהקימו ועיצבו את הציבור של הציונות הדתית, מדינת ישראל אני חושב בכללותה, ובאמת היה גם חבר כנסת בבית הזה, אז אנחנו נתחיל לדון בנושא

יוסף טייב:       על פי בקשת חברי, משה סולומון, לנהל את הדיון, נעניתי בחיוב, אז משה, בשמחה רבה תבוא ותנהל את הדיון

יוסף טייב:  אני אשאר ונתקדם, שלא תצא תקלה תחת ידנו

משה סולומון: תודה רבה לחברי, חבר הכנסת יוסף טייב, יושב-ראש הוועדה על התהליך הזה שאנחנו עושים, שהוא באמת תהליך לשם עם ישראל, אז תודה רבה על ההזדמנות לא רק בניהול הישיבה הזאת אלא בשיח המקדים ובלמידת החוק ובהבנה העמוקה

משה סולומון:  גם למנהלי הוועדה, באמת עבודה מדהימה שעושים קודם לכן

משה סולומון:       תיראו, החוק הזה הוא לא חוק פרסונלי

משה סולומון:  הוא אולי תחת שם מסוים אבל באמת ובתמים אני מאמין שמה ששיקף הרב חיים דרוקמן זצ"ל בחייו, הוא שיקוף של משהו שלנו כחברה, כמדינה, כאומה זקוקים לו מאוד

משה סולומון:  המורשת שלו שהיא מורשת שמצד אחד יצוקה ונטועה עמוק בחבלי ארץ המולדת, נטועה עמוק בעם ישראל, נטועה עמוק בתורת ישראל היא חלק מהמורשת של עם ישראל בתחייתו הלאומית

משה סולומון:       אנחנו יודעים להגיד שהרב דרוקמן עבר מציאות לא פשוטה מאז השואה, דרך תקומת ישראל, דרך תהליכים מאוד מורכבים כאן בארץ ישראל ובעם ישראל, אבל הוא ידע לעמוד בחיוך, בזקיפות קומה, בבהירות ובהכלה ובסבלנות בלתי רגילה לאחד את עם ישראל, להביא למצב שבו כל הדעות, כל הגוונים, כל הדרכים יהיו רלוונטיים כאן בארץ ישראל

משה סולומון:       בעזרת השם אחרי הדיון הזה יהיה דיון על הרב עובדיה יוסף

משה סולומון:  ביום שבו המורשת של מדינת ישראל, יהיו חקוקים בה גם מורשות של רבני ישראל שחיו בארץ ישראל

משה סולומון:  זה דבר שהוא עוצמתי וחשוב ולכן אני רואה בזה חשיבות גדולה, אז שוב תודה רבה על ההזדמנות ובעזרת השם נעשה ונצליח

משה סולומון:       אנחנו בסך הכול דיברנו על הסעיפים שבחוק

משה סולומון:  אנחנו רוצים לדייק אותם באמת כדי שיהיה הכי טוב והכי מתאים והכי נכון, אז מפה אנחנו נרצה לשמוע אולי את אנשי המקצוע

משה סולומון:  המשפחה נמצאת כאן, הרב רמי, הבן, הרב יניב והעוזר האישי מזה 40 שנה של הרב, נמצאים פה איתנו כנציגים של המשפחה

משה סולומון:  אני שמח שאתם איתנו כאן פה כמובן להעביר את המסרים של המשפחה כולה

משה סולומון:  בבקשה

תמי סלע: עוד לפני שניכנס לסעיפים עצמם, באמת נעבור ונדייק אותם, רציתי באופן כללי להגיד שבאמת כמו שפתח ואמר היושב-ראש, יש חוקי הנצחה לכל מיני אישים, שהוחלט שבאמת המורשת שלהם מצדיקה

תמי סלע:  יש כל מיני מודלים

תמי סלע:  יש חוקי הנצחה לראשי ממשלה ונשיאים לשעבר

תמי סלע:  יש גם חוקי הנצחה לאישים אחרים

תמי סלע:  היה גם ניסיון בכנסת הקודמת לקדם באמת חוקי הנצחה לרבנים מסוימים, לרב קוק

תמי סלע:  זה לא התקדם בסופו של דבר אבל כן עבר בקריאה ראשונה והיו דיונים לקריאה שנייה ושלישית

תמי סלע:  יש כל מיני מודלים של הנצחה בהקשר הזה

תמי סלע:  גם יש עבודת מטה, אני יודעת שנעשית בממשלה, הייתה בעבר וממשיכה כדי לגבש אמות מידה בהקשרים האלה שהן יותר כלליות

תמי סלע:  פה, וזה עולה אגב בשתי הצעות החוק בעצם, נדון בהן היום, יש שני מדלים של הנצחה שאנחנו רואים, אחד שהא יותר רחב במובן הזה שיש הקמה של מרכז שגם מפעיל מכון מחקר, מפעיל ארכיון ומוזיאון

תמי סלע:  כמובן יש מועצה שהיא סוג של דירקטוריון כזה שמפקחת ומגבשת מדיניות

תמי סלע:  זה סוג אחד

תמי סלע:  יש כל מיני פעילויות שהן נעשות כדי להגביר באמת את המודעות וגם את החקר ואת התיעוד של הדברים

תמי סלע:       רוב החוקים לגבי הנצחת אישים, לא כולם, יש באמת שונות, יש בהם הקמה של מועצה ציבורית ואיזשהו תקציב שמוקצה לתמיכה ולקידום של פעילויות כמו בהצעה בנושא של הרב עובדיה יוסף ז"ל, ששם באמת יש גם סכום שמוקצה לתמיכות ואיזשהו ייעוץ לגבי אופן חלוקת התמיכות

תמי סלע:  פה אולי אם הגורמים של המשרדים יוכלו להתייחס גם לשאלה הכללית הזו של המודלים, מתי הולכים על מודל כזה ומתי על מודל אחר, וגם לשאלה של המשרד האחראי

תמי סלע:  גם הוא צריך להיות משרד שתחומי הפעולה שלו הם רלוונטיים לפעילות של אותו גוף, אותו מרכז או מועצה ציבורית והדברים שבעצם רוצים להנציח ולקדם במטרות של החוק

תמי סלע:  זה שתי שאלות כלליות

תמי סלע:  אחר כך אני מציעה שניכנס לסעיפים עצמם, אלא אם כן יש הערות כמובן כלליות למשרדים או לגורמים אחרים שנמצאים פה, ולדון בסעיפים

משה סולומון: חנן, בבקשה

חנן ארליך: בוקר טוב, חנן ארליך ממחלקת ייעוץ וחקיקה במשרד המשפטים

חנן ארליך:  ראשית אני אומר שוועדת השרים לענייני חקיקה החליטה לתמוך בהצעת החוק בקריאה טרומית, ולבקש שהמשך הליכי החקיקה ייעשו אחרי שהחוק יועבר לפני הקריאה הראשונה למליאת הממשלה

חנן ארליך:  זה דבר שצריך לדעת, זאת אומרת התמיכה היא כפופה לכך

משה סולומון: אחרי הדיון כאן תעבור למליאת הממשלה?      

חנן ארליך: לפני הקריאה הראשונה

תמי סלע: הוועדה עצמה יכולה להתקדם ולאשר את ההצעה לקריאה ראשונה

תמי סלע:  זה בעצם תהליך פנים-ממשלתי

חנן ארליך: מבחינת התמיכה של הממשלה היא תמתין - - -      

משה סולומון: זה דבר שקורה בכל חוק?     

חנן ארליך: זה קורה בהרבה מקרים שבהם ועדת שרים מחליטה

חנן ארליך:  אם היא מחליטה שלקראת הקריאה הראשונה זה יוחזר, זה בדרך כלל לוועדת השרים, לא למליאת הממשלה

משה סולומון: בסדר

חנן ארליך: אני אגיד כמה אמירות בהמשך לדברי היועצת המשפטית לוועדה

חנן ארליך:  הנושא של הנצחת אישים הוא נושא ששב ועולה מידי פעם הן בהקשר של הנצחת נשיאים וראשי ממשלות, הן בהקשר של הנצחת אישים אחרים כגון הרב דרוקמן והרב עובדיה יוסף

חנן ארליך:  צריך להגיד שקיים חוסר אחידות בהקשר הזה גם מבחינת זהות האישים שלגביהם מועלות אותן הצעות, וגם באופן ההנצחה המוצעת בדברי החקיקה

חנן ארליך:  אני יכול להגיד שגם בהחלטות ממשלה במידה מסוימת זה קורה

חנן ארליך:  יש רצון ליצור איזושהי האחדה גם מבחינת באמת שלא יהיה אישים מסוימים שמונצחים, אישים אחרים שלא, ואופני הנצחה שונים

חנן ארליך:       התקיימה ומתקיימת עבודת מטה במשרד ראש הממשלה ביחס להנצחת אישים שהיו נשיאים או ראשי ממשלה

חנן ארליך:  לגביהם יש גם חוק שעוסק באופן כללי בהנצחת נשיאים וראשי ממשלות, ויש מספר דברי חקיקה פרטניים לגבי נשיאים וראשי ממשלות מסוימים, הדוגמאות שהוזכרו פה בתחילת הדיון

חנן ארליך:  הדוגמאות האלה, כולן עסקו בנשיאים וראשי ממשלות, בן צבי ובן גוריון ובגין, רבין

חנן ארליך:  יש מעט דברי חקיקה פרטניים לגבי אישים אחרים

חנן ארליך:  עבודת המטה הזו די הסתיימה במובן הזה ברמה העקרונית, במסקנה שמן הראוי להקים איזשהו תאגיד הנצחה כללי שיטפל בהנצחה של כלל הנשיאים וראשי ממשלות

משה סולומון: משהו שבמקום?     

חנן ארליך: מכאן ואילך במקום

חנן ארליך:  אני כרגע לא מתייחס אם זה יחליף את מה שקיים או שימשיך להיות מה שקיים

חנן ארליך:  זה כבר סוגיות שעוד לא נדונו

חנן ארליך:  הכוונה היא כן ליצור משהו מאחד

חנן ארליך:  העבודה היא על סף סיום אבל זה לא התקבל עדיין בהחלטת ממשלה למשל או בדרך כזו, ההמלצות האלה

חנן ארליך:  משרד ראש הממשלה מקדם את זה אבל בכל מקרה היה חשוב לי להדגיש שזה עוסק רק בנשיאים וראשי ממשלות

חנן ארליך:      כן נבחנה אפשרות להרחיב את העבודה לכלל אישים

חנן ארליך:  ההחלטה הייתה שבשלב הזה קודם כל להתחיל עם נשיאים וראשי ממשלות ולא להרחיב את זה לכלל האישים כי זה הרבה יותר מורכב לגבי אישים באופן כללי מבחינת ההגדרה מי האישים שיכנסו, מי הגוף שיחליט וכו'

חנן ארליך:  בנשיאים וראשי ממשלה בסך הכול זה קבוצה מוגדרת והעניינים יותר פשוטים

חנן ארליך:  כאמור, גם לגביהם העבודה הסתיימה

חנן ארליך:       מבחינת הנצחת האישים, זה בדרך כלל מגיע אלינו לפני ועדת השרים, וההמלצה שלנו לוועדת שרים בדרך כלל היא לבצע את ההנצחה לא בדרך של חקיקה והקמת תאגיד נפרד לאישיות כזו אחרת, חשובה ויקרה ככל שתהיה, אלא אנחנו חושבים שהדברים האלה יכולים להיעשות בדרך כלל של החלטות ממשלה, ועדת שרים לענייני סמלים וטקסים או הממשלה במליאתה, בדרכים האלה

חנן ארליך:  כאמור במקרה הזה, ועדת שרים החליטה לתמוך בהצעת החוק עד הקריאה הראשונה

חנן ארליך:       אני אעבור לעניין של דרך החקיקה

חנן ארליך:  כמו שנאמר פה וגם זה עניין של חוסר אחידות מסוים, לפעמים זה בדרך של הקמת מועצה ציבורית כמו הרב עובדיה יוסף שנדון בהמשך, לפעמים בדרך של הקמת תאגיד

חנן ארליך:  אין הרבה תאגידים שעוסקים בהנצחת אישיות שהיא לא נשיא או ראש ממשלה

חנן ארליך:  יש חוק של הנצחת רחבעם זאבי, חוק בנימין זאב הרצל, חוק יצחק ז'בוטינסקי

חנן ארליך:  אני חושב שפחות או יותר בזה זה מתמצה, במי שאינם נשיאים וראשי ממשלות

תמי סלע: ששם אין תאגיד

חנן ארליך: ששם זה מועצות, כן

חנן ארליך:       לגבי תאגידים, כרגע אני מתקשה להיזכר בתאגיד שהוא להנצחת אישיות שהיא לא נשיא או ראש ממשלה

חנן ארליך:  אין, אני אומר בזהירות

חנן ארליך:  המשמעויות הן שונות לגמרי מבחינת מועצה ציבורית ומבחינת מועצה של תאגיד

חנן ארליך:  יש תאגיד ויש לו מועצה כמו הצעת החוק הזו, אבל המועצות האלה הן שונות בתפקידים שלהן, במהות שלהן

חנן ארליך:  מועצה ציבורית, התפקיד שלה בגדול זה המלצות לממשלה, אלה התפקידים, לעומת מועצה של תאגיד שהתפקיד שלה זה לנהל תאגיד במובן הרחב, לקבוע את המדיניות שלו

חנן ארליך:  בעצם זה אחריות על תאגיד

חנן ארליך:  זה משהו יותר מעשי וזה לא המלצות אלא זה גוף אופרטיבי שמועצה אחראית על התפקוד שלו

חנן ארליך:  פה אנחנו מגיעים באמת להצעה הזו

חנן ארליך:       קיימות מה שנקרא תבניות חקיקה נוכח ריבוי של הקמה של תאגידים, לא תאגידי הנצחה אבל תאגידים בכלל לפי חוק, ובאופן דומה במועצות ציבוריות

חנן ארליך:  הוכנה תבנית חקיקה שמשתדלת ליצור אחידות בסעיפים הגנריים, הסעיפים שחוזרים על עצמם, ענייני ניגוד עניינים, ענייני מינויים, פקיעת כהונה, דברים מהסוג הזה

חנן ארליך:  אנחנו משתדלים מאוד להיצמד לתבנית

חנן ארליך:  לפעמים נדרשות התאמות

חנן ארליך:  זה יוצר אחידות

חנן ארליך:  זה נעשה כבר אחרי חשיבה איך צריכים להיראות הדברים ובמה הם צריכים לעסוק, שלא יהיה מצב שניגודי העניינים של מועצה אחת הם שונים מאיסורי ניגודי העניינים החלים על מועצה אחרת

חנן ארליך:  אנחנו נשתדל להיצמד לתבנית

משה סולומון: אתה מדבר על שני הצירים, גם על הציר של המועצה וגם על הציר של תאגיד

חנן ארליך: כן, כל אחד בפני עצמו

חנן ארליך:  אני מקדים את המאוחר

חנן ארליך:  חלק ניכר מההערות שלנו הן הערות יותר פרטניות שיעסקו בדברים האלה, ובנוסף כמובן יש הערות נוספות לנוסח שנעלה במהלך הדיון

משה סולומון: תודה

משה סולומון:       מכבד אותנו בנוכחותו חבר הכנסת משה (קינלי) טור פז

משה סולומון:  אני שמח שאתה פה

משה סולומון:  אני יודע שיש עוד ועדות ועוד דיונים, אז אני אשמח

משה טור פז: אדוני היושב-ראש, תודה רבה, בוקר טוב

משה טור פז:  באתי מוועדת הכנסת כי היה לי חשוב להתבטא בנושא הזה ולומר משהו עקרוני על החוק הזה, כמו גם על החוק הבא שנעסוק בו בהמשך היום, של הנצחת הרב עובדיה יוסף

משה טור פז:  קודם כל אני חושב שטוב עושה הכנסת שהיא קובעת הנצחה לדמויות בכירות מקום המדינה, דמויות שהלכו לעולמם, והיא קובעת ומנציחה את הדמויות האלה גם באמצעות חוק, גם באמצעות תקצוב, גם באמצעות מנגנון שבסוף תומך בדבר הזה

משה טור פז:  ברמה העקרונית זה נכון

משה טור פז:      שנית, ברמה הספציפית ראוי הרב דרוקמן כמו שראוי הרב עובדיה יוסף ועוד מספר אנשים ראויים שמדינת ישראל תנציח אותם, תיתן להם מקום, תשקיע כסף בזה וגם תעסוק בעניין

משה טור פז:  אני חייב לומר לך על הגילוי הנאות, ואני אומר את זה כי אין לי עניין להסתיר את זה

משה טור פז:  פנו אליי כל מיני עיתונאים וניסו לגשש האם אני מתנגד לזה, אני או אחרים באופוזיציה

משה טור פז:  אמרתי את האמת, אני בעד

משה טור פז:  אני חושב שאם יגיעו לפה דמויות שהן שנויות במחלוקת או הכנסת תרצה להנציח אותם, יהיה לי מה להגיד, אבל אני חושב שגם הרב דרוקמן וגם הרב עובדיה יוסף ראויים להנצחה

משה טור פז:      צריך להבחין פה בדבר אחד, וזה מה שאולי על רקע מה שקוראים אצלנו במחנה ההפיכה המשטרית, ואני בכוונה משתמש בביטוי

משה טור פז:  מה מטריד אנשים? מטריד אותם סעיף אחד פה, אני לא אקרא אותו במפורש, אבל מטריד אותם שיהיו תלמידים בישראל שיצטרכו ללמוד דברים שהם לא מתאימים לאורח חייהם

משה טור פז:  הסברתי להם שאין להם מה להיות מוטרדים

משה טור פז:  אני אומר את זה כאן בוועדת החינוך כי זה חשוב

משה טור פז:       יש בישראל ארבעה מגזרים, ואנחנו יושבים בוועדת החינוך, אבל אין מקום יותר מגזרי מאשר מערכת החינוך בישראל, לצערנו, אבל זה המצב

משה טור פז:  ארבעת המגזרים האלה רוצים ללמוד בנפרד

משה טור פז:  לאורך השנים אמנם קמו כמה גופים דתיים-חילוניים, חרדים-דתיים, יהודים-ערבים אפילו, אבל זה המיעוט

משה טור פז:  בסוף, למעלה מ-5,500 בתי ספר בישראל מתנהלים באופן מגזרי

משה טור פז:  על שלושה מגזרים אף אחד לא מנסה לכפות שום דבר ואם הוא ינסה, יבעטו אותו מכל המדרגות, וזה הדתיים שאתה ואני גדלנו שם, החרדים, לך תנסה לכפות משהו על חרדים, והערבים

משה טור פז:  אף אחד לא ינסה וגם לא יצליח לכפות משהו בשלושת המגזרים האלה

משה טור פז:       המגזר הממלכתי קם בחודשים האחרונים על רגליו האחוריות ואומר, חברים יקרים, גם עליי לא תכפו שום דבר, והוא צודק

משה טור פז:  דרך אגב, הייתי מנהל בית ספר

משה טור פז:  מנהל בית ספר שכופים עליו משהו, הוא סמרטוט ולא ראוי לתפקידו, סליחה שאני אומר את זה ככה אבל זו האמת, כי בסוף הוא נותן דין וחשבון גם למשרד החינוך שמעסיק אותו, לעמותה שמעסיקה אותו וגם להורים, ויותר מכל לתלמידים שלו, לכן אם קורה משהו בבית ספר, שמנהל בית ספר לא יכול לחתום עליו, הוא באמת לא מתאים לתפקידו, לכן הבהרתי לכל מי שרצה לשמוע, שוב, עיתונאים גיששו איתי, שהחוק הזה כאמור מנציח יפה מאוד את הרב דרוקמן, בונה מרכז לזכרו, מקדיש איזה תקציב, מקדיש לזה זמן, ובסופו של דבר מה יקרה בכיתה תלוי במה שרוצים המנהלים והמורים

משה טור פז:      בסופו של דבר מה שהמנהלים והמורים, דרך אגב, פי עשר יותר חשוב מספרי הלימוד, פי 33, כי ספרי לימוד משפיעים על 3% מהחינוך של ילדים

משה טור פז:  על 97% האחרים משפיעים בעיקר המורים, מי שפוגש את הילד, עם כל הכבוד לספר, לכן מי שלא ירצה להנציח את הרב דרוקמן, לא ינציח אותו ולא ידבר עליו

משה טור פז:  זה לא יקרה בחינוך החרדי, אולי לצערנו

משה טור פז:  זה לא יקרה בחינוך הערבי, אנחנו מבינים, וזה אולי יקרה, כן או לא בחינוך הממלכתי, לכן אני שוב אומר, לחוק הזה יש חשיבות, אבל מי שמבין במערכת החינוך, יש לו חשיבות מסוימת, ואם מישהו ידבר על הרב דרוקמן בכיתה, זה לא בגלל החוק, החוק יזמן, אלא בגלל שהוא רוצה לדבר עליו ואני מקווה שידברו עליו, כי הוא ראוי שידברו עליו

משה טור פז:  את הדבר הזה צריך לומר בוועדת חינוך

משה טור פז:  אלה גבולות הגזרה של החינוך בישראל

משה טור פז:  ככה מתנהל החינוך בישראל

משה טור פז:  מי שחושב אחרת הוא או תמים או לא מבין את החינוך, ואני אומר, חשוב לומר את זה במסגרת הזאת, ואחרי שאמרתי את זה אני תומך בחוק כי הוא חוק חשוב

משה טור פז:  תודה רבה

משה סולומון: תודה רבה

משה סולומון:  אני רק אוסיף ואומר, מילים נכוחות ונכונות

משה סולומון:  אני חייב להגיד שאם היינו שואלים את הרב דרוקמן בעניין הזה, היה מבקש לחנך אנשים באהבה ולא מיראה בכל מקרה

משה סולומון:  היה רוצה להנגיש את המידע ואת המורשת, ואחר כך מי שירצה, יבוא ויאכל, ומי שלא זה בסדר, וגם שם הוא לא אומר, הוא לא בסדר אלא אומר, כנראה שיש משהו אחר שממנו הוא אוכל וזה בסדר גמור

משה סולומון:  תודה רבה

משה סולומון:      נציגי משרד החינוך

שושנה נגר: בוקר טוב לכם, שושי נגר, אחראית על החינוך הממלכתי-דתי, ראש מינהל החינוך הדתי בפועל

שושנה נגר:  אנחנו שמחים על הזכות להנציח את מורשתו של הרב דרוקמן זצ"ל

שושנה נגר:  דרכו של הרב ממש תואמת את משנת החינוך הממלכתי-דתי, תורת ישראל, עם ישראל, ארץ ישראל, ואלה הדגלים שאנחנו נושאים בשמחה בחינוך הממלכתי-דתי

שושנה נגר:  כבר במהלך השנה הנוכחית פעלנו כדי להנציח את תורתו ואת מורשתו של הרב

שושנה נגר:  אנחנו אמונים על הדגשים החינוכיים, על הדגשים הפדגוגים, על הדגשים הערכיים, ושמחים לשאת את הדגל הזה

שושנה נגר:       אנחנו פועלים במשנה החינוכית שלנו לחזק את ההיבטים של חסד, של כלל ישראל, של תורת ישראל, של ארץ ישראל, כל מה שקשור בקליטת תלמידים עולים ותהליכים של גיור, כך שכל משנתו של הרב באה לכדי ביטוי בחינוך הממלכתי-דתי

שושנה נגר:  מתוך כך היו מספר מיזמים שהובלנו השנה והשאיפה שלנו והקריאה שלנו להמשיך ולהוביל אותם גם בשנים הבאות

שושנה נגר:       אחד הדברים שפעלנו השנה זה במסגרת שבוע החמ"ד שבו אנחנו מעלים על נס את הדגלים שלנו, את הערכים שלנו, אז כל זה התאים מאוד למורשתו של הרב, ובשבוע החמ"ד העלינו על נס את כל הדגלים והערכים שהרב מייצג

שושנה נגר:  יצאו חוברות שבהן התלמידים שלנו למדו את מורשתו של הרב, למדו את תורתו של הרב, ובכלל כל הקריאה שלי, הנני, הנני לעם ישראל, הנני לתורת ישראל, הנני לארץ ישראל, שם שמחנו להדגיש את הערכים הללו

שושנה נגר:       בנוסף אחד הדברים שאנחנו שואפים מאוד מאוד זה להקים בתי מדרש ללימוד תורה ומנהיגות לנוער שלנו

שושנה נגר:  השאיפה, החלום והחזון שלי, שבשנה הבאה נצליח להקים בתי מדרש בכל הארץ, בפריסה ארצית, שבהם התלמידים שלנו ילמדו את הערכים של הרב אבל מהם ייצאו למיזמים חברתיים שיפעלו לכלל החברה במדינת ישראל

שושנה נגר:      הדבר השני שאנחנו עובדים זה בכל מה שקשור בהכוון הבין-עדתי מתוך עולמו, מורשתו ותורתו של הרב, שהתלמידים שלנו בהכוון שלהם ליציאה לחיים ייצאו מתוך העולם והתורה של הרב

שושנה נגר:  כמובן כל הערכים של המשפחה שאנחנו יודעים שהרב מאוד מאוד חיזק אותם, התא המשפחתי, ערכי המשפחה היהודית

שושנה נגר:  גם שם אנחנו רוצים להרחיב את הפעילות של בית מדרש להורים

שושנה נגר:  הורים, שילמדו ויעסקו בכל מיני סוגיות חינוכיות ומשם הם ישפיעו על החינוך של הילדים שלהם, ועוד דברים נוספים שאני לא ארחיב עליהם

שושנה נגר:  הנושא של יחד שבטי ישראל, הרב דרוקמן נשא את הדגל של כלל ישראל, של אהבת ישראל

שושנה נגר:  אנחנו חושבים שזאת משימה שלנו של החינוך הממלכתי-דתי ושם היינו רוצים להרחיב אותה

שושנה נגר:      אנחנו נמצאים בקשר עם המשפחה ואני מקווה שכשהחוק יתקבל וכו', אנחנו נוכל להרחיב

שושנה נגר:  אני רוצה לסכם

שושנה נגר:  אנחנו רואים בזה ערך, שליחות גדולה

שושנה נגר:  אלה הערכים שלנו

שושנה נגר:  זאת המהות של החמ"ד ואנחנו נשמח להיות חלק מהדבר הגדול הזה

משה סולומון: תודה רבה

משה סולומון:      ליאור, בבקשה

ליאור סגל: ליאור סגל מהלשכה המשפטית

ליאור סגל:  השאלה אם זה הזמן עכשיו להתייחס לנוסח עצמו?     

תמי סלע: לסעיפים הספציפיים אני חושבת שזה רק הערות עקרוניות

משה סולומון: נציגים נוספים ממשרדים נוספים, לא כניסה לסעיפים אלא דברים עקרוניים?      

עשהאל צור: עשהאל צור, משרד האוצר, אגף תקציבים

עשהאל צור:  אנחנו גם הבענו את דעתנו בוועדת שרים לענייני חקיקה

עשהאל צור:  באופן כללי אני מתחבר לדברים של עו"ד חנן ארליך

עשהאל צור:  אנחנו באופן כללי חושבים שהקמה של כל מיני תאגידים נוספים זה דבר שהוא פחות נכון למשק

עשהאל צור:  עם זאת, הממשלה בוועדת שרים החליטה לתמוך בהצעת החוק מבחינת הנושא התקציבי שהוא גם יידון בהמשך בסעיפים עצמם, אבל יש מקור תקציבי להצעת החוק במסגרת ההסכמים הקואליציוניים

עשהאל צור:  התקציב שמוערך בכ-10 מיליון שקלים בשנה, בהבשלה מלאה כמובן, לא בשלב ראשון, ימומן ממקורות משרד ההתיישבות בהסכמה ביניהם, וככל שהדברים האלה הוסכמו אנחנו לא מתנגדים

עשהאל צור:  כמובן כמו שאמר עו"ד חנן ארליך, זה יצטרך לחזור למליאת הממשלה

משה סולומון: תודה רבה

תמי סלע: אולי רק לשאול לגבי ההבחנה בין עלויות הקמה ועלויות שוטפות בהקשר הזה, כי יש פה תאגיד

עשהאל צור: בהסכמים הקואליציוניים לא דוייק הנושא הזה ובכוונה

עשהאל צור:  אנחנו סבורים שגם כשהחוק יעבור, ייקח פרק זמן מסוים של הקמה ועד שתהיה הבשלה מלאה, שם העלויות ככל הנראה יהיו יותר עלויות של הקמה

עשהאל צור:  ה-10 מיליון שקלים שנקטתי בהן דובר על עלויות תפעול שוטפות

עשהאל צור:  זה הערכה, בדיקה שנעשתה עם כל מיני גופים

תמי סלע: בשנה?     

עשהאל צור: בשנה, והדבר הזה יבוא ממקורות משרד ההתיישבות בשנים 2025 והלאה

תמי סלע: ואין הערכה של עלות ההקמה

עשהאל צור: ההערכה היא בהתאם למה שיש בהסכמים הקואליציוניים

עשהאל צור:  אנחנו סבורים שהסכום הזה הוא בערך מיליון שקל בשנת 2023, שככל הנראה עד שזה יקודם כבר יהיה לקראת סוף 2023, ועוד 4 מיליון שקלים בשנת 2024

משה סולומון: שרת המשימות הלאומיות, חברתי אורית סטרוק, בבקשה

אורית סטרוק: בוקר טוב, תודה רבה לך מכובדי היושב-ראש, חברי, חבר הכנסת משה סולומון

אורית סטרוק:  תודה לך על החוק המאוד מאוד חשוב הזה

אורית סטרוק:  אכן אין כמו הרב דרוקמן ראוי להנצחה לא למענו בכלל

אורית סטרוק:  הרב דרוקמן אמר בכל הזדמנות כולל ביום ההולדת ה-90 שערכנו לו בבנייני האומה, זה שום דבר לא בשבילי, אני לא צריך את זה

אורית סטרוק:  הוא ראוי להנצחה למעננו משום שהתורה שהוא לימד, הדרך שבה הוא הדריך והכווין אותנו, הדרך המיוחדת הזו שרואה את גאולת ישראל כמהותי ומרכזי של החיים, ואת השותפות של כל יהודי ויהודי בתהליך הגאולה הזה שאנחנו זוכים לו, השותפות המלאה, השותפות הזאת של הנני, שכל אחד ואחד מוצא את מקומו, את הדרך שלו לתרום ולהיות חלק מהתהליך הזה, לנו אסור לאבד את זה

אורית סטרוק:  אנחנו זקוקים לזה בשביל עצמנו

אורית סטרוק:  הדור כולו זקוק לזה

אורית סטרוק:  כל מי שעבר תחת עינו הפקוחה של הרב דרוקמן, כל מי שהיה במחיצתו נדבק בהנני הזה, נדבק בתחושה הזו של תחושה כפולה, של כמה טוב להיות חלק מהדור הזה

אורית סטרוק:  איזה זכות עצומה להיות בדור הזה וכמה זה מחייב וכמה זה שואב אותי לעשייה מתמדת

אורית סטרוק:  כל אחד בדרכו לעשייה מתמדת למען התהליך המדהים הזה שדורות רבים כל כך ציפו לו ואנחנו זוכים

אורית סטרוק:       הרוח הגדולה הזו שהרב דרוקמן הטמיע בנו היא חייבת להמשיך, היא חייבת להיות נחלתם של הכלל, נחלתם של כל תלמידי ישראל, כל עם ישראל בעצם, לכן חשוב שאתה יזמת את החוק הזה

אורית סטרוק:  אני שמחה מאוד להיות שותפה

אורית סטרוק:  מבחינתי זכות עצומה להיות שותפה, שהמשרד שלנו יהיה שותף ויוביל את המיזם החשוב הזה שבאמצעותו נוכל לבנות מערך חינוכי שימשיך את דרכו של הרב דרוקמן וינחיל אותה להמוני בית ישראל

אורית סטרוק:  בעזרת השם נתקדם עם החקיקה הזו, נביא ברכה גדולה לעם ישראל

אורית סטרוק:       אני אגיד עוד נקודה אחת על הסיפור של החינוך

אורית סטרוק:  "המביא דבר בשם אומרו מביא גאולה לעולם"

אורית סטרוק:  מהדהדים בי דבריו של חברנו המשותף השר יואב קיש כשהוא דיבר על הרב דרוקמן באירוע של ה-30

אורית סטרוק:  הוא אמר, מה היה מיוחד ברב דרוקמן? מצד אחד הוא היה מנהיג כל כך גדול שהתעסק עם נושאים חובקי עולם, ומצד שני הוא שם לב לכל יהודי ויהודי

אורית סטרוק:  הוא אמר, איך יכול להיות הפער הזה? לכאורה זה פער

אורית סטרוק:  בן אדם שעוסק ברומו של עולם ובן אדם שמתעסק עם כל אדם ואדם, והוא הסביר את זה מאוד יפה, שר החינוך, כשהוא אמר שבעצם זה הדמות של מחנך

אורית סטרוק:  מחנך רואה עולם שלם אבל הוא רואה גם כל אדם ואדם, וכזה היה הרב דרוקמן ואנחנו זכינו, ואני בטוחה שבעזרת השם המיזם הזה של ההנצחה ימשיך ויוביל את הדרך המיוחדת הזו של המחנך הגדול של הדור שלנו

משה סולומון: תודה רבה

משה סולומון:  אני רק אגיד בנוכחותך, אני גם מתלמידיו של הרב דרוקמן

משה סולומון:  הוא טבע שני מושגים שבאמצעותם גם אני זכיתי להקים ארגונים

משה סולומון:  מושג אחד הוא הנני

משה סולומון:  אני הקמתי ארגון שנקרא הנני סביב הטביעה הזאת של להיות נכון בכל זמן ובכל אתגר, והארגון השני זה ארגון מקומי, נקרא יש"י, יחד שבטי ישראל

משה סולומון:  זה דברים שגם בחייו כבר האירו, אז כמובן שאחרי לכתו אנחנו נזכה לעשות טוב לכלל ישראל

משה סולומון:  תודה רבה

אורית סטרוק: יישר כוח

משה סולומון: תודה

משה סולומון:       כן, בבקשה

אייל צור: ד"ר אייל צור מפורום קהלת

אייל צור:  קודם כל שלום

אייל צור:  אני עמית בכיר בפורום קהלת ואני פרסמתי לפני שלושה חודשים מחקר מקיף על כל התאגידים החקוקים, התאגידים שהוקמו בחוק לאורך השנים ועדיין קיימים, לרבות תאגיד ההנצחה והמורשת

אייל צור:  כיום יש בסך הכול למעלה מ-60 תאגידים חקוקים וכ-11 תאגידים של מורשת ושל תרבות, לרבות תאגידים של הנצחה של אישים

אייל צור:  אף אחד מהאישים האלה איננו רב

אייל צור:  מדובר בנשיאים ובראשי ממשלה, כאשר לאחד מראשי הממשלה יש שני תאגידים

אייל צור:  מדובר בדוד בן גוריון

אייל צור:      ראשית כל אני רוצה להביע הערכה לפועלו של הרב דרוקמן, של אביך, וגם לאימא שתחיה, מה שהם עשו לאורך השנים

אייל צור:  לא הוזכרה תרומתו למערך הגיור לאורך השנים

אייל צור:  אני מבקש להרחיב את היריעה וגם להתחבר לדיון הבא שאמור להיערך בנושא הנצחת הרב עובדיה יוסף

אייל צור:  אני חושב שכאשר מסתכלים בצורה רחבה לא רק מבחינה תקציבית אלא גם מבחינה סמלית וגם מבחינה תרבותית על האופן שבו מדינת ישראל מנציחה אישית, צריך לבוא ולשאול מתי מקימים מועצה ציבורית ומתי מקימים תאגיד חקוק לזכרו של מישהו

אייל צור:       אני בעצם רוצה לבוא ולהזכיר שורה של אישים, רבנים, כבודם במקומם מונח שהם לא הונצחו

אייל צור:  חלקם היו מורים של הרב דרוקמן, הרב צבי יהודה קוק ואביו הראי"ה קוק, הרב הרצוג, החזון איש, הרב נריה, למען הגילוי המלא, סבו של מנכ"ל הפורום שלי, הרב יצחק ניסים, הרב מרדכי אליהו

אייל צור:  אני חושב שצריך להסתכל על זה בצורה יותר רחבה

אייל צור:  אם נמצא לנכון להקים מועצה ציבורית לזכרו של הרב עובדיה יוסף, אני חושב שהדגם של שימוש מועצה ציבורית הוא יותר מדויק, הוא יותר נכון כי יש עוד אישים וצריך באמת לבוא ולשאול איפה עובר הגבול

אייל צור:  יש לנו עוד נשיאים וראשי ממשלה לשעבר שהלכו לעולמם והם לא הונצחו בתאגיד של המדינה

אייל צור:  יש כל מיני עמותות פרטיות, ללוי אשכול, לגולדה מאיר, לכן אני מבקש שחברי הכנסת ושאר האישים העושים במלאכה יתנו על כך את הדעת

משה סולומון: תודה רבה

משה סולומון:  בואו נרד לסעיפים ואחרי זה אם ירצה מישהו לדבר, גם ניתן

תמי סלע: רק לסיכום הנקודה שכן עלתה פה מכמה גורמים

תמי סלע:  אני אגיד שגם כייעוץ משפטי בהסתכלות באמת רוחבית אני חושבת שזה חריג, המודל הזה

משה סולומון: גם באמת מה שאומר מפורום קהלת

משה סולומון:  אני מבין את מה שאתה אומר

משה סולומון:  צריך לחשוב על זה לעומק

משה סולומון:  בסוף המטרה היא, אני חייב להגיד גם כמציע, כמגיש החוק

משה סולומון:  המטרה היא לא לעומתית, היא לא נגטיבית לאף אחד

משה סולומון:  זו לא הייתה כוונתי

משה סולומון:  אני תלמידו אמנם אבל המטרה היא להוסיף טוב, ואם בסוף אנחנו נבין שמבנה מסוים יותר ייטיב, אנחנו כמובן נשקול את העניין הזה

משה סולומון:  תמיד אמרתי גם למי שפנו אליי שהאויב של הטוב זה הטוב ביותר, והניסיון להגיע לטוב ביותר, אז לא עושים הרבה ואז אנחנו כל הזמן נמצאים באיזושהי סחבת תמידית

משה סולומון:  אתה צודק שצריך לדייק את זה כדי להכיל את מירב האנשים המדהימים שיש לנו בעם ישראל, אבל אין בכוונת החוק הזה להגיד או להעיד משהו על אחרים שלא הונצחו

משה סולומון:  זה לא הכוונה

משה סולומון:  שוב אני אומר, אנחנו צריכים לדייק כדי להגיע למבנה הנכון ביותר כדי באמת להכיל עוד אנשים

תמי סלע: אני מתחילה להקריא

תמי סלע:   הצעת חוק המרכז להנצחת זכרו של הרב חיים דרוקמן, התשפ"ג–2023     

חנן ארליך: אפשר שאלה?     

משה סולומון: כן, בבקשה

חנן ארליך: ממש ברגע האחרון עלתה שאלה

חנן ארליך:  לפי סעיף 31 לחוק יסוד הממשלה, העברת סמכויות שרים זה על ידי הממשלה אבל באישור הכנסת, ואז השאלה היא האם הסעיף הזה שבעצם מאפשר באופן פתוח למנות שר אחר שיקבע על ידי ראש הממשלה, לא סותר את הסעיף? האם הוא יכול לסתור? האם מדובר על חקיקה ספציפית שגוברת או מצד שני שם מדובר על חוק יסוד?     

תמי סלע:  יש דוגמאות לסעיפים כאלה

תמי סלע:  זה לא המקרה היחיד שבאמת קובעים, ראש הממשלה או שר אחר שהוא יקבע או ששר מסוים

תמי סלע:  נבדוק את זה אבל זה לא משהו חריג

קריאה: זה קיים בחוק יד ושם

תמי סלע: זה קיים בכמה וכמה חוקים לדעתי שלא רצו באמת לקבע את זה, אבל נבדוק את הנושא

תמי סלע:  אני רק אגיד, הנוסח שנמצא לפניכם הוא כולל תיקונים מסוימים שבעצם בעקבות שיח גם עם המציע וגם עם המשרדים הרלוונטיים שהם יותר מקובלים, אבל עדיין כמובן זה מצע לדיון

תמי סלע:  אין פה משהו סופי

תמי סלע:       אולי אני רגע אעלה נקודה שהיא קצת יותר עקרונית לפני שניכנס לסעיף וזה לגבי הצורך בוועד מנהל

תמי סלע:  זאת הערה שקיבלתי גם ממשרד המשפטים ויש בה ממש

תמי סלע:  ועד מנהל זה באמת עוד גוף שהוא מתייחס למדיניות, לקווי הפעולה, והוא יותר מצומצם והוא בעיקר נדרש כשיש או מועצה מאוד גדולה, 19–20 ומעלה ואז רוצים לייצר איזשהו גוף מצומצם יותר של חמישה, שבעה, שהוא ינהל את הדברים באופן יותר שוטף

תמי סלע:  המועצה, גם הוצע לצמצם אותה כי אין כל כך סיבה למועצה בהיקף כזה גדול

תמי סלע:  אם יש מועצה בת 13 חברים, לא בטוח שיש צורך בנוסף לכך בוועד מנהל שבעצם יתמנה מקרב חברי המועצה עצמה ולא ברור הערך המוסף, אז כשנגיע לזה נסתכל, אבל אני מעלה את זה כשאלה עקרונית, האם צריך

חוה וינגוט: יכול להיות שבאמת צריך לחדד את זה בגלל שהמועצה היא מתכנסת פעמיים בשנה

חוה וינגוט:  היא קובעת מדיניות מאוד כללית ומציגים לה את הדוחות ואת התוכניות והדברים

חוה וינגוט:  ועד מנהל, יכול להיות שבאמת צריך לחדד את זה, זה ועד שהוא מתכנס באופן תדיר יותר, נכנס יותר לפרטים

חוה וינגוט:  יש פה הבדל בתפקיד ובתדירות ובמהות של ועד מנהל ומועצה

חוה וינגוט:  זה לעניין הזה

משה סולומון: השאלה אם ההגדרה שהיועצת המשפטית אמרה עכשיו זה שבדרך כלל הוועד המנהל הוא כדי לייצר - - -      

תמי סלע: פורום

משה סולומון: אנחנו מלכתחילה ביקשנו שלא יהיה 19 ו-20 אלא 13 לכל היותר

משה סולומון:  האם במקרה הזה זה נכון גם לשים ועד מנהל? אני לא יודע, אבל זו שאלה שצריך להניח אותה

חנן ארליך: כמו שאמרה היועצת המשפטית, ההערה היא גם מכיווננו, אז אני לא אחזור על הדברים אבל אנחנו חושבים שיש פה איזה כפילות וייתור במובן מסוים

תמי סלע: בוא נגיד, לא תמיד מקימים גם ועד מנהל בנוסף למועצה

חנן ארליך: השאלה אם זה הכרחי

חנן ארליך:  גם לא מוגדר כמה פעמים הוועד המנהל מתכנס

חנן ארליך:  יכול להיות שגם הוא יתכנס פעם או פעמיים או שלוש בשנה

תמי סלע: גם המועצה יכולה להתכנס יותר או להקים לעצמה תת ועדות

חנן ארליך: נכון

חוה וינגוט: לכן אמרתי שאפשר לחדד את הנושא

משה סולומון: את מציעה להגדיר לוועד המנהל תדירות יותר גבוהה, יותר ביצועי

חוה וינגוט: יכול להיות שכשאתה תיתן לה פעולות שהן יותר ביצועיות, אז הנגזרת של זה תהיה יותר ישיבות

חוה וינגוט:  אני לא יודעת אם אנחנו צריכים ללכת למספר, שאתם כוועד מנהל תתכנסו פעם בחודש

חוה וינגוט:  יכול להיות שכן

תמי סלע: צריך לזכור שפה במודל גם יש לי תאגיד ויש לו מנהל כללי, זאת אומרת יש לי פה גם גוף שהוא פעיל באופן שוטף עם בעלי תפקידים בתוכו

חוה וינגוט: כן, אבל הם לא קובעי מדיניות

תמי סלע: נכון

חנן ארליך: השאלה הבסיסית אם בכלל זה נדרש, ואם כן אז צריך לחדד

תמי סלע: אוקיי, אז זאת שאלה כללית

תמי סלע:  פשוט בגלל שבכותרת היה "מרכז המועצה", "ועד המנהל" ו"המנהל הכללי" שאלה בעצם האורגנים המרכזיים של המרכז

חוה וינגוט: סליחה על ההפרעה, צריך לציין פה תאגיד ציבורי?     

תמי סלע: ברגע שזה תאגיד שמוקם בחוק, תאגידים לפי חוק זה תאגיד ציבורי

תמי סלע: זה סטנדרטי, כשזה גוף שבעצם מתוקצב על ידי המדינה ויש לו תפקידים מכוח חוק

תמי סלע: טוב, אז פה יש כבר נקודה עקרונית לגבי פסקה (1)

תמי סלע:  הרחיבו על זה גם חבריי שאולי מומחים בנושא פה

תמי סלע:  במועצות ציבוריות בדרך כלל מנסים לייצר איזשהו תמהיל של ייצוג מגזרים שונים, במועצות כאלה שיש להן תפקידים מכוח חוק והן בעצם מנסות לשמור מצד אחד על איזה עצמאות פעולה

תמי סלע:  הן לא יחידה ממשלתית, הן לא חלק ממשרד, אבל הן כן מבצעות תפקידים שהחוק הטיל עליהן והן קשורות לתפקידים של משרדים שונים והן תחת אחריותו המיניסטריאלית של שר, ומייצרים שם איזשהו איזון בין מגזר שלישי, עמותות שעוסקות בתחום, אקדמיה לעיתים, משרדי ממשלה ונציגי ציבור שמייצגים את ההיבטים השונים של הפעילות של אותו גוף

תמי סלע:       בדרך כלל גם לפי הנחיות של היועץ המשפטי לממשלה וגם כפי שזה מתבטא בחוקים השונים שמקימים מועצות, הנציגים של המשרדים הם לא נציגים פרסונליים של שר

תמי סלע:  הם נציגים של משרד והם באים לבטא את המומחיות של המשרד בתור איזשהו תפקיד, ולכן בדרך כלל מדובר על עובד מדינה וגם חלים עליו כל הכללים שחלים על עובדי מדינה

תמי סלע:  בדרך כלל באמת הנציגים של המשרדים הם עובדי מדינה שהשר הרלוונטי ממליץ, אם זה נציג משרד החינוך עובד משרד החינוך, אז השר ממליץ

תמי סלע:  בסופו של דבר המינוי הוא של השר הממנה את כל המועצה

תמי סלע:  בדרך כלל, לפעמים גם אחרת, זה לפי המלצת השר הרלוונטי

תמי סלע:       פה כרגע הנוסח הוא נציגי המשרדים ולא עובדי המדינה

תמי סלע:  ההערה שלי זה שנכון יותר לחזור למודל של עובדי מדינה

תמי סלע:  אני רק אגיד את המשרדים הרלוונטיים ואז אולי נשמע על זה התייחסויות

תמי סלע:  על פסקה (1) –  

יהודית גידלי: מה קורה אם אחד מהמשרדים לא יהיה קיים?     

תמי סלע: הערה ממש טובה וצריך באמת לתת לזה מענה

חוה וינגוט: לא שמענו

תמי סלע: צריך לתת גם מענה למצב שנגיד אחד המשרדים לא קיים או משתנה, שימנו למשל מבין חברי אותו שר אחר שראש הממשלה קבע אותו כאחראי, או פשוט להגיד שני נציגים מהמשרד שהוא המשרד האחראי על החוק ולא לנקוב בשר מסוים

תמי סלע:  זה יהיה באמת יותר נכון

משה סולומון: חנן

חנן ארליך: אנחנו מעדיפים בהתאם למה שמקובל גם בהקשרים אחרים, בחלק מהמקרים לא לפי המלצת השר אלא שייבחר על ידי השר

תמי סלע: ולגבי השאלה של נציג או עובד?     

חנן ארליך: פה אני מצטרף למה שנאמר על ידי היועצת המשפטית

חנן ארליך:  אנחנו חושבים שזה צריך להיות עובד המשרד

משה סולומון: והנפקא מינה?     

חנן ארליך: קודם כל מבחינת התפיסה

חנן ארליך:  יש נפקא מינות מעשיות מאוד משמעויות אבל קודם כל מבחינת התפיסה, הנציג הוא מייצג את המשרד, את המדיניות של המשרד, את הערכים של המשרד, את התשומות והתרומה למשרד, ולפעמים הפוך, מה שהמשרד אמור לבצע, כלומר הוא אמור להביא חזרה

חנן ארליך:  הקשר הוא דו-סטרי, להביא חזרה את המשימות שעל המשרד לפעמים לבצע בהקשר של תאגיד

חנן ארליך:       שרים מתחלפים, כידוע

חנן ארליך:  יכול להיות שיש שרים שיותר יעניין אותם, שפחות יעניין אותם, לכן זה לא עניין פרסונלי

חנן ארליך:  זה לא נציג של שר, זה נציג של המשרד

חנן ארליך:  צריך גם להגיד שאם זה נציג של השר, אז פה אנחנו נכנסים למינוי שהוא יותר מורכב

חנן ארליך:  מינוי של נציגים של שרים בגופים ציבוריים, איזשהו תהליך

חנן ארליך:  צריך לעבור התייעצות עם היועץ המשפטי לממשלה ותהליכים שונים

חנן ארליך:  פה הכוונה היא שיהיה נציג של המשרד, לכן אנחנו מבקשים שזה יהיה נציג של המשרד, וכמו שאמרנו, שהוא ייבחר על ידי השר הממונה על התחום המדובר

חנן ארליך:  יש משרדים אולי שזה לא הכרחי שיהיה רשום שם

חנן ארליך:  יש משרדים שאנחנו רואים שהם מתפצלים, מתאחדים, מבוטלים, קמים

חנן ארליך:  בתחומים מסוימים אולי זה יותר חשוב ששם זה יהיה, ואני מצטרף פה להערה שנאמרה בעניין

חוה וינגוט: אבל יש הנחיית יועץ לעניין נציג שר, וזה עובד מדינה מקצועי

חוה וינגוט:  אני עדיין לא מבינה מה הבעייתיות בזה ששר יבחר מקרב עובדי המשרד את הנציג שיהיה במועצה?     

חנן ארליך: עם זה אין בעייתיות

חנן ארליך:  זה אנחנו חושבים שצריך להיות

חנן ארליך:  כשאנחנו אומרים נציג שר, זה לא נציג השר

חנן ארליך:  צריך שיהיה נציג של המשרד, עובד המשרד שייבחר על ידי השר

חוה וינגוט: אוקיי

תמי סלע: צריך גם לזכור שבעצם יש נציגי ציבור שהשר ממנה אותם

משה סולומון: אתה מדבר בין נציג לבין עובד?     

חנן ארליך: הנוסח פה כרגע הוא בסדר, רק שיהיה לפי בחירת השר

חנן ארליך:  לא המלצה שבסוף מי שמחליט זה השר הממונה על החוק, אלא נציג לפי בחירת השר כי הוא מייצג את המשרד שלו

חנן ארליך:  מבין עובדי משרדו

משה סולומון: אוקיי

משה סולומון:  אין פה שינוי בנוסח

משה סולומון:  במקום "המלצה" "בחירה" וכל השאר נשאר אותו דבר

חוה וינגוט: נציג משרד, עובד מדינה שייבחר על ידי השר

תמי סלע: נציג המשרד עובד המדינה

משה סולומון: עובדי המדינה נציגי הממשלה? זה גם עובד וגם נציג?     

חנן ארליך: כמו שרשום פה בהמשך בפירוט, נציג שיבחר שר החינוך מבין עובדי משרדו, למשל

משה סולומון: אני לא יודע להגיד אם יש הבדל בין עובד לבין נציג

תמי סלע: יש הבדל

תמי סלע:  אם זה נציג אז הוא לא חייב להיות עובד המשרד

תמי סלע:  זה יכול להיות כל אחד

תמי סלע:  לעניינים אחרים יש נציגי ציבור אחרים שמתמנים גם על ידי השר הממנה את כל המועצה

משה סולומון: אוקיי

תמי סלע: אני עוברת ל-2 –      

חנן ארליך: אפשר להעיר על זה?     

משה סולומון: כן

חנן ארליך: המונח "אנשי דת" שהוא לקוח כנראה מהמרכז למורשת הדרוזים או משהו דומה, הוא קצת אנכרוניסטי ולא בטוח שהוא גם מתאים בהקשר הזה

משה סולומון: נכון

חנן ארליך: סביר להניח שזה לא יהיה אנשי דת דרוזים או מוסלמים או אחרים, לפי עניינו של החוק

חנן ארליך:  אפשר לכתוב רבנים למשל או אנשי רוח

משה סולומון: כן, זה אולי עדיף

חוה וינגוט: אתה לא יכול לשים רב שנכנס בהגדרה?     

חנן ארליך: כמו שאני מונה אנשים "סופר", "משורר", אני יכול גם רב

תמי סלע: זה נכלל בתוך אנשי דת

משה סולומון: אני דווקא מבין את ההערה של חנן

משה סולומון:  אני חשבתי שאם יש לנו את מטרת החוק, שכל זה אמור לשרת את מטרת החוק, בסוף מטרת החוק היא הנצחת מורשתו של הרב דרוקמן, אז באופן מעשי זה יגיע לרבנים ולאנשי דת במובן הזה

משה סולומון:  אם אין מניעה באמת לכתוב כאן רבנים, אז אני גם חושב שזה נכון יותר

תמי סלע: מצד שני אני לא רואה גם מניעה לאור מה שגם עלה פה בתחילת הדברים, שמדובר על מורשת שהיא אנושית, כללית, יהודית ויש בה הרבה ערכים שהם חשובים לכלל ישראל וכלל אזרחי ישראל, אז אני גם לא רואה מניעה שאם יוחלט על ידי השר הממנה לכלול גם נציג ציבור שהוא איש דת, לאו דווקא רב

תמי סלע:  למה למנוע את זה?      

חנן ארליך: עקרונית זה גם יכול להיות איש דת שהוא לא יהודי, בגלל ערכים אוניברסליים וכו'

תמי סלע: נכון, וזה לא סותר שום דבר

חנן ארליך: זה לא התנגדות למונח הזה

חנן ארליך:  "אנשי דת" זה נשמע מונח קצת מנוכר

משה סולומון: אני רוצה להציע איזשהו נוסח בסעיף הזה: שני נציגי ציבור שהם אנשי דת, סופרים או משוררים שייבחרו על ידי השר בהמלצת מועצת הרבנות הראשית

חנן ארליך: לא כדאי

משה סולומון: למה לא?     

חוה וינגוט: אם אתה אומר גם רבנים וממילא זה נבחר על ידי השר

תמי סלע: בסוף השר ממנה את המועצה

תמי סלע:  כל נציגי הציבור זה בחירת השר

חנן ארליך: אני חושב שלא כדאי כי זה יגביל, זה יצמצם

חנן ארליך:  זה גם יסרבל את התהליך, וזה גם מכוון רק לאנשי דת, כי הרי הרבנות הראשית רלוונטית רק לרבנים

משה סולומון: המטרה היא מצד אחד לא להגביל, מצד שני לראות שזה ישרת את המטרה

משה סולומון:  בסוף אנחנו מדברים פה על מורשת רב

משה סולומון:  אני לא יודע באיזה קונסטלציה עתידית, שנה, שנתיים, עשר שנים קדימה, גם המערכת הפוליטית והשרים והאנשים שירכיבו את התפקידים האלה יהיו כאלה ואחרים

משה סולומון:  אני אומר גם לטובתם, אגב, לא רק לטובת העניין כאן אצלנו

משה סולומון:  אם יש הבנה שמדובר פה על מורשת של רב, אם אני שם גוף סטטוטורי שהוא ימליץ, שהוא יהיה קיים תמיד והוא מועצת הרבנות הראשית שזה גוף נבחר, האם זה דבר שיכול להגביל?      

תמי סלע: זה מכוון לכיוון מסוים

תמי סלע:  זה מגביל גם קצת את התהליך

תמי סלע:  אולי כבר עדיף להגיד אנשי רוח, רבנים

חוה וינגוט: מה קשור סופרים, משוררים?     

תמי סלע: כן, זה גם לא קשור למה שמנוי פה

חנן ארליך: התייעצות מועצת הרבנות הראשית, אני חושב שזה לא רעיון מוצלח

חנן ארליך:  זה מגביל, זה מצמצם

חנן ארליך:  זה גם לא מופיע בכל הקשר אחר למעט במועצה להשכלה גבוהה, אבל שם מדובר על אנשי אקדמיה, ואקדמיה בהגדרה זה משהו שהוא חלק מהמועצה להשכלה גבוהה

חנן ארליך:  רבנים זה הרבה יותר רחב מתחומי העיסוק של מועצת הרבנות הראשית

משה סולומון: אז יכול להיות שעדיף לשים כאן כמו שהצעתם בהתחלה, במקום אנשי דת אלא רבנים ואז להשאיר את שאר הדברים

חנן ארליך: כן

תמי סלע: אתה רוצה להוסיף גם אנשי רוח, רבנים, סופרים או משוררים?      

משה סולומון: כן, אפשר

תמי סלע: אוקיי

יהודית גידלי: תנו דוגמה

תמי סלע: זה יכול להיות עמותה שעוסקת בהנצחה של מורשת הרב דרוקמן, אבל באמת אולי אם יש פה מהאנשים העוסקים בתחום, אולי המציע, גופים שהיום תואמים, אבל זה יחסית פתוח, כלומר הוא לא חייב שזה כל מה שהוא עושה

משה סולומון: תיראו, יש היום גוף, אני לא יודע אם הוא גוף סטטוטורי, אם הוא גוף משפטי

תמי סלע: זה צריך להיות גוף סטטוטורי

משה סולומון: אני יודע שיש היום בית הציונות הדתית שזה מקום גדול

משה סולומון:  ודאי זה ארגון משפטי מסודר עם נציג שאני יודע שזה מה שנקרא ממש משנתו של הרב מצויה אצלם

משה סולומון:  יכול להיות שנציג שלהם יכול להכיל את כל הגופים האחרים, כלומר או עמותה או תנועת נוער או מרכז בני עקיבא, לא יודע מה זה, אם זה ממשלתי

משה סולומון:  אני לא יודע מה המעמד שלו

תמי סלע: מגזר שלישי אם זה תנועת נוער

משה סולומון: מגזר שלישי זו הכוונה

משה סולומון:  שוב, שהם כמובן עוסקים, מבקשים את מטרות החוק

משה סולומון:  אני חושב שזה יותר טוב

תמי סלע: זה מקובל שיש גופים שהפעילות שלהם היא תואמת או הם מזדהים, הם מקדמים את המטרות של החוק ויש להם נציגויות במועצות כאלה

תמי סלע: זה בעצם הרכב המועצה, 13 חברים

אייל צור: גבירתי היועצת המשפטית, רציתי לשאול האם אתם חושבים אולי להגדיר מראש את מספר הנשים מקרב חברי המועצה, כדי לצפות פני עתיד?     

תמי סלע: ראשית, יש חוקים שבהם כותבים באופן מפורש סעיפים כאלה

תמי סלע:  יש גם סעיפים שחלים מכוח חוק החברות הממשלתיות גם על התאגיד הזה בהיותו תאגיד ציבורי, ומחייבים לפעול למינוי שיש בו שוויון בין המינים, שיהיה ייצוג הולם לבני שני המינים גם, אגב, לגבי אוכלוסיות אחרות

תמי סלע:  יש הוראות ייצוג הולם בחוק החברות הממשלתיות, והוועדה לבדיקת מינויים שגם אמורה לבחון את המינויים, אמורה גם להפנות את תשומת הלב אם אין הרכב כזה, כדי שינסו לאתר ולבחון

תמי סלע:  זה כרגע המצב

תמי סלע:  שוב, יש גם חוקים שבהם כתוב במפורש שמקרב נציגי ציבור או מקרב עובדי המדינה לפחות תהיה אישה אחת או דברים כאלה

משה סולומון: לאור מה שאמרת נראה לי שאין צורך כי יש בחוק עצמו

משה סולומון:  לא מאמין שתהיה מניעה בחוק הזה, ודאי לשלב גם וגם

משה סולומון:  נמצאת פה שוש נגר שהיא ראש החמ"ד

תמי סלע: אוקיי, תודה על ההערה

תמי סלע: זה סעיף די סטנדרטי

תמי סלע:  הייתה פה הערה בעניין הזה

חוה וינגוט: כן, אנחנו ביקשנו שמי שימנה את היו"ר יהיה השר הממונה

חוה וינגוט:  כמו שיש גם במועצה למשל ברשות שירות לאומי, השר הוא זה שממנה את היו"ר

חוה וינגוט:  אני חושבת שגם אין פה איזשהו חשש מבחינת השליטה כי לא כתוב פה שליו"ר המועצה יש איזשהו וטו בהחלטות, אלא ההחלטות מתקבלות ברוב חבריה, אבל כן צריך לראות שמי שמתמנה ליו"ר זה מישהו שהוא מוקדש לתפקיד ושהוא באמת מקדם ולאו דווקא בין חברי המועצה שעוד לפעמים יש אינטראקציות, יש שיקולים אחרים שנכנסים, והשר מבחינתו שרוצה לקדם צריך יו"ר שבאמת יכנס ובאמת יקדם ויעשה

חוה וינגוט:  אני חושבת באמת המענה לקושי הוא זה שאין לו וטו והקביעה היא ברוב קולות להחלטות

יהודית גידלי: באיזה חוק זה קיים?     

חוה וינגוט: המועצה בשירות לאומי

יהודית גידלי: זה הדבר היחיד - - -      

חוה וינגוט: בסדר, אבל קודם כל זה קיים

יהודית גידלי: בחוקי הנצחה, ואני נמצאת פה הרבה שנים, זה הנוהל

חוה וינגוט: זה שמשהו קיים זה לא אומר שהוא צריך להיות רק זה

חוה וינגוט:  אפשר גם לדבר על דברים אחרים, זה בסדר

יהודית גידלי: לא דומה חוק אחד לשני

תמי סלע: אני גם רוצה לומר ולחזק, שבמועצה לשירות לאומי זה בכל זאת חוק שהוא מקים יחידה ממשלתית, רשות ממשלתית שהיא תחת המשרד

תמי סלע:  יש לה מעמד אחר מהמועצה הזו, מהמרכז הזה שהוא תאגיד ציבורי נפרד

תמי סלע:  הרשות היא רשות ממשלתית

תמי סלע:  היא יחידה ממשלתית ויש לה מועצה

תמי סלע:  שם הגיוני שהשר ממנה

תמי סלע:  בחוקים שיש בהם תאגיד ציבורי מהסוג הזה, בדרך כלל המועצה בוחרת מבין חבריה ויש פה את אישור השר

תמי סלע:  כן יש לו את ה'סיי' שלו, אבל המועצה כגוף ממנה את היו"ר שלה

תמי סלע:  יש משמעות לזהות של היו"ר, כי כשהדעות שקולות אז דעתו מכריעה והוא גם יכול לכנס

חוה וינגוט: אני חושבת שזה לא מצוין

תמי סלע: בסדר, זה במסגרת סעיפים סטנדרטים שאני מניחה שנציע להכניס גם פה כי זה מאפשר בדעות שקולות לקבל החלטות, ובדרך כלל נותנים את הדעה המכריעה ליו"ר

תמי סלע:  אפשר לשנות חוקים, אבל השאלה איזה סיבה יש שמצדיקה את זה כשכל החוקים הדומים הולכים במודל הזה ושומרים על איזה סוג של איזון ועצמאות מסוימת של התאגיד בהתנהלות שלו, והם כן נותנים את המקום לאישור השר

תמי סלע:  זה לא שהוא מנותק מהבחירה

חנן ארליך: אני גם רוצה להצטרף למה שאמרה היועצת המשפטית בהקשר של עצמאות התאגיד, וזה באמת אחד הדברים שחשובים בתאגיד, העצמאות שלו, הוא פועל לבד

חנן ארליך:  זה נכון שיש את האישור של השר אבל מבחינה זו יש חשיבות שהיו"ר ייבחר על ידי המועצה עצמה

חוה וינגוט: כן, אני רואה גם שנוסף בנוסח החדש את הנושא של הקולות השקולים

תמי סלע: כן, הכנסנו כל מיני סעיפים שהם בעצם כמו שעלה פה קודם, מהתבניות הסטנדרטיות החדשות של מועצות ציבוריות שהן באמת על רקע ניסיון, הוראות שבאות לייעל את התפקוד ולמנוע תקיעות

תמי סלע:  נעבור עליהן כמובן

חוה וינגוט: בסדר גמור

תמי סלע: יש סעיף שקובעים אותו בחלק מהחוקים החדשים יותר, באמת של סמכות שיעורית כדי שתמיד המועצה תוכל להפעיל אם יש סמכות שלא הוקנתה לשום אורגן אחר

תמי סלע:  הוא לא הכרחי

יהודית גידלי: יש מספר מינימום של דוחות בשנה?     

תמי סלע: אין בחוק מספר מינימום

תמי סלע:  יש דוח שנתי, זה מחויב

יהודית גידלי: לא כתוב

יהודית גידלי:  כתוב רק התקציב

תמי סלע: אחר כך לדעתי יש התייחסות

חנן ארליך: רשום פה ב-7(2) – מקבל דוחות על פעילות המרכז

חנן ארליך:  חוץ מתקציב שנתי ותוכנית עבודה

יהודית גידלי: תקציב זה דבר אחד ודוח זה דבר שני

תמי סלע: אני לא מכירה שבחוקים האלה קובעים כמה דוחות צריך להגיש בשנה

חנן ארליך: אם צריך לקבוע בחוק, המועצה יכולה להגדיר אם היא מעוניינת, כמה דוחות

חוה וינגוט: קודם כל לאשר את התקציב השנתי ותוכנית העבודה השנתית ואז לקבל דוחות על פעילות - - -      

תמי סלע: זה הולך על פי מודל

משה סולומון: כל גוף, עמותה או תאגיד מחויב להגיש דוח שנתי, לא?     

תמי סלע: יש תקציב שנתי, יש גם דוח שנתי

תמי סלע:  חלק מהדברים הם מגיעים אל הוועד המנהל

תמי סלע:  אחר כך נראה

תמי סלע:  יש איזושהי חלוקה פה

תמי סלע:  המודל, אני חושבת, נוסח בהתבסס בגדול על חוק המרכז למורשת הדרוזים מבחינת המודל התאגידי שלו, וזה לא החוק מהכי חדשים

תמי סלע:  יש יותר חדשים, אבל כן זה מבוסס על איזשהו מודל קיים בחקיקה

תמי סלע:  זה לא חדש לגמרי

משה סולומון: אוקיי

תמי סלע: סדרי עבודת המועצה – במקור היה פעם בשנה

תמי סלע:  ההצעה שלנו הייתה לפחות פעמיים, כי באמת פעם זה מעט מאוד

תמי סלע: זה גם משהו שקיים בהרבה חוקים כדי שאם יש צורך שרוב החברים

תמי סלע:  השאלה אם אתה רוצה פה שליש או מחצית? שתי האפשרויות לגיטימיות

חנן ארליך: השאלה היא איך לקבוע בחקיקה את סדרי התכנסות המועצה

חנן ארליך:  הרבה פעמים כתוב, המועצה תקבע את סדרי עבודתה, בהקשר הזה

משה סולומון: זה המינימום

חנן ארליך: לפעמים קובעים, לפעמים לא

חנן ארליך:  אני חושב שבתבניות האחרונות דווקא פחות, בתבנית המעודכנת

חנן ארליך:  זה אפשרי

קריאה: רצוי

תמי סלע: אני יכולה להגיד לך שבמרכז למורשת מלחמת ששת הימים, שזה החדש ביותר, נראה לי, מבין התאגידים הציבוריים בסגנון הזה, כלומר למטרות אחרות אבל גם הנצחה של אירועים, אז המועצה תתכנס לפי צרכי המרכז ולפחות ארבע פעמים בשנה, ויש פה שליש מחברי המועצה המכהנים רשאי בכל עת לדרוש כינוס של ישיבה

חוה וינגוט: שם אין ועד מנהל, נכון?     

תמי סלע: כאן אין ועד מנהל

משה סולומון: המועצה מורכבת מכמה?     

תמי סלע: כאן המועצה כוללת 13 חברים

תמי סלע:  זה ממש המודלים המעודכנים יותר

משה סולומון: אוקיי

משה סולומון:  אני מציע כן לייצר פה את המינימום שזה פעמיים ואז מחצית מהחברים ידרשו עוד יותר - - -      

חוה וינגוט: כן

משה סולומון: ואז זה מאפשר אם יהיו עניינים, ייעשה יותר

תמי סלע: אם יש משהו שחשוב למספיק חברים, אז הם דורשים את הכינוס

תמי סלע: פה גם משהו שמוסיפים לעיתים, לא הכרחי, בין השאר בהתאם לדרישות והצעות השר וחברי המועצה

תמי סלע:       			      המניין החוקי בישיבות המועצה הוא מחצית מחבריה המכהנים 					      ובהם יושב-הראש או ממלא מקומו הקבוע

תמי סלע:  "המכהנים" זה כי לא תמיד ממלאים את כל המקומות ולא רוצים שזה יפגע בתפקוד של המועצה, אבל עדיין שיהיה איזשהו מינימום

חנן ארליך: אנחנו מציעים כן לקבוע מספר מינימלי למניין חוקי

חנן ארליך:  "מחצית מחבריה המכהנים" זה דבר שהוא משתנה

חנן ארליך:  אמרת, לפעמים מכהנים מספר מסוים, לפעמים מספר אחר

משה סולומון: מתוך ה-13?      

חנן ארליך: אם יש ארבעה מכהנים כי פרשו ולא מונו, אז זה מאפשר שניים

חוה וינגוט: המועצה לא תתכנס אם לא מונו בכלל?      

חנן ארליך: לא, לא כתוב

משה סולומון: אתה רוצה סעיף מינימום?     

חנן ארליך: המניין החוקי כרגע הוא תלוי במספר החברים המכהנים שיכול להשתנות ולהיות מועט לפעמים

משה סולומון: וגם מחציתם

חנן ארליך: לכן כן כדאי לקבוע אולי מספר מינימלי קשיח שבכל מקרה לא יפחת מ - - -     

תמי סלע: זה אומר שצריכים למנות נציגים

תמי סלע:  בעצם אין לך מועצה

משה סולומון: בדיוק, אין לך מועצה

משה סולומון:  הוא אומר, בואו נקבע חמישה למשל מתוך ה-13, זה המינימום כדי שהדבר הזה בכלל יפעל

משה סולומון:  אפשר קבועה מינימום של זוגי? יש מניעה, חנן?     

תמי סלע: זה אפשרי

תמי סלע:  זה לא כל כך מוצלח

חנן ארליך: אין הגדרות קבועות בעניין הזה

תמי סלע: נכון, נכון

משה סולומון: אני מסכים עם המונח הזה שצריך לקבוע איזשהו מינימום כדי שהדבר הזה יונע, יעבוד

תמי סלע: אם קובעים אז חמישה

תמי סלע:  אולי ארבעה במינימום, שזה קצת מעט

משה סולומון: אוקיי

חנן ארליך: אני חושב שחמישה זה מספר שנראה לי סביר

חנן ארליך: לגבי הסעיף הזה, גם פה אנחנו מציעים להשאיר את זה פתוח

חנן ארליך:  להשאיר לשיקול דעת המועצה את אופן ניהול הישיבות

תמי סלע: לא להיכנס לזה בכלל?     

חנן ארליך: כן

תמי סלע: לא קריטי מבחינתי

קריאה: זה נוסח מקובל בחוק החברות

חנן ארליך: כן, אבל זה לא הכרחי

חנן ארליך:  אנחנו חושבים שעדיף כמה שיותר לאפשר כי בסוף נתקלים בסיטואציות שיש איזו הוראה שמגבילה ללא צורך

תמי סלע: אז בכלל אתם מציעים לא להתייחס לקיום ישיבות?     

משה סולומון: עד המילה "תקשורת" ולהוריד את השאר

חנן ארליך: אני חושב שאפשר לוותר על הסעיף קטן הזה שהוא לא הכרחי

חנן ארליך:  אפשר לכתוב – המועצה תקבע את אופן ניהול ישיבותיה

משה סולומון: אז להוריד את כל סעיף (ד), זה מה שאתה אומר

חנן ארליך: או להוריד אותו או להסתפק במשהו מצומצם

תמי סלע: אני לא מתנגדת מבחינתי

תמי סלע:  הם קובעים את סדרי עבודתם

חנן ארליך: אם המועצה, הסמכות היא שלה, היא תקבע איך היא מתנהלת כגוף עצמאי

חנן ארליך:  יקבע לעצמו את סדרי ההתנהלות שלו

תמי סלע: יש פה אחר כך בסעיף קטן (ו) –      

תמי סלע: היא יכולה גם להתייחס לאופן שבו מתקיימים המפגשים

תמי סלע:  אני חושבת שהמטרה פה הייתה להבהיר שכלל ברירת המחדל היא כן מפגשים פיזיים, אבל אם אין אפשרות או אין ברירה, אז זה כן אפשרי

תמי סלע:  לי אין התנגדות להוריד את זה אם מעדיפים לא להתייחס

תמי סלע: יש גם אפשרות בתקנות לקבוע דברים

תמי סלע:       פה אנחנו בסעיף של הוועד המנהל

תמי סלע:  השאלה אם בכלל באמת יש רצון לייצר גוף כזה, האם זה נדרש? בסופו של דבר, כאמור, פה מדובר על שבעה חברים

תמי סלע:  אולי אם כבר, משהו קצת יותר מצומצם

חנן ארליך: מנויים פה שישה

תמי סלע: אם זה מועצה של 13, אז רוב המועצה זה הוועד המנהל, שיכול להיות שבכלל לא ימנו את כל הנציגים כמו שקורה לא אחת במקומותינו, אז אם כבר אולי חמישה או לוותר על זה ולאפשר למועצה לייצר תת-ועדה או להתכנס יותר אם צריך

משה סולומון: השאלה אם אפשר לקבוע איזשהו סעיף שיאפשר לוועדה מתוך 13 איזושהי תת-ועדה

תמי סלע: היא יכולה לקבוע את סדרי עבודתה

חוה וינגוט: לציין בחוק שהמועצה תמנה נגיד נקרא לזה ועדת משנה שתדון - - -     

תמי סלע: לא יודעת אם צריך לקבוע את זה בחוק

תמי סלע:  לא מכירה

דניאל וידלנסקי: הוזכר פה קודם חוק של שירות לאומי

דניאל וידלנסקי:  כדי לכנס את המועצה שם, לא כתוב במסגרת החוק לדוגמה שצריך קוורום, אבל זה ברור שאי אפשר לכנס את המועצה בלי קוורום, אז נראה לי גם פה - - -      

משה סולומון: לא, פה זה לא הקוורום הזה במובן של זה אלא זה משהו אחר

משה סולומון:  אמרנו שהיא תתכנס פעמיים בשנה מינימום

משה סולומון:  עכשיו רוצים לפעול באופן תדיר יותר

משה סולומון:  מצד אחד אפשר להגיד שמנכ"ל עם כל עובדיו יעשה את העבודה הפרקטית ואז יקבל אסטרטגיה מהמועצה עצמה

משה סולומון:  אפשר להגיד שיש ועד מנהל

משה סולומון:  אני לגמרי באמצע

משה סולומון:  אני חושב שכמה פחות דברים שגורמים לסחבת, יותר טוב

חנן ארליך: אנחנו סבורים שכדאי לוותר על הוועד המנהל כי אין לו ערך מוסף כרגע

חנן ארליך:  המועצה היא לא גדולה ולכן אני חושב שהוועד הזה הוא מיותר

קריאה: אז היא צריכה להתכנס, המועצה

חנן ארליך: בתדירות יותר גבוהה

משה סולומון: נכון אבל זה יהיה מינימום

תמי סלע: פעמיים זה מוגש

תמי סלע:  יש באמת תאגיד

תמי סלע:  אם עובדים ומנכ"ל, זאת אומרת יש פעילות שוטפת והמועצה אמורה לפקח ולהתוות מדיניות ולעבור על הדוחות וכל ההיבטים האלה, והיא לא כזו גדולה, אני גם חושבת שאין בזה צורך

משה סולומון: אני גם חושב

משה סולומון:  אז למעשה מייתר את כל 9

תמי סלע: כן, וגם את 10

תמי סלע:  9 ו-10 בעצם

אייל צור: אז צריך להעביר את התפקיד של דיון בדוחות מבקר הפנימי למועצה

משה סולומון: נכון

תמי סלע: נכון, צריך לעשות כמה התאמות

קריאה: אולי אפשר להגיד שהמועצה תקים ועד מנהל

חוה וינגוט: זה לא משנה מי יקים אותה

קריאה: בלי כל הפירוט של מי המציגים

חוה וינגוט: אנחנו שואלים שאלה מהותית, אם בכלל צריך ועד מנהל או לא צריך ועד מנהל, לא מי ימנה אותה

משה סולומון: אם 13 אנשים ויש לי קוורום של חמישה - - -      

תמי סלע: אם נשווה את זה לחברה או לעמותה, בדרך כלל אין לי גם וגם, זאת אומרת יש לי הדירקטוריון או ועד מנהל

חנן ארליך: בעמותה למשל יש אסיפה כללית, אז ברור שצריך ועד מנהל

חנן ארליך:  פה זה לא המצב

חנן ארליך:  פה יש לנו את המועצה שהיא מועצה לא גדולה ואין צורך באיזשהו אורגן שמלכתחילה מונה יותר ממחצית - - -      

משה סולומון: אבל חנן, אין לו אסיפה כללית

חנן ארליך: נכון, לכן אני אומר, הוא הגוף עצמו והוא לא צריך משהו נוסף

משה סולומון: זה מקובל בתאגידים?      

תמי סלע: כן, בוודאי

קריאה: זה תלוי בתאגיד

תמי סלע: להיפך, יש פחות דוגמאות עם ועד מנהל משיש רק מועצה

משה סולומון: אני לא רואה בעיה

תמי סלע: בדרך כלל יש מועצה ואין ועד מנהל

תמי סלע:  יש ויש

משה סולומון: מה גם שוועד מנהל אמור להיות מורכב מאותם חברי מועצה

חנן ארליך: מאותם חברים, נכון

חוה וינגוט: זה פשוט איזשהו פיקוח הדוק יותר על המנכ"ל והעובדים לראות שבאמת קורים דברים, שבאמת זה מתנהל

חוה וינגוט:  כשאני קוראת את זה, זה מה שעולה לי, שיש פה אסיפה שמתכנסת פעמיים בשנה, שקובעת מדיניות

משה סולומון: אבל זה נכון אם יש לנו 20-30 אנשים

משה סולומון:  כרגע זה 13

חוה וינגוט: כן, כן, אבל זה ועד מנהל שנגיד אחת לשלושה חודשים נפגש עם המנכ"ל והעובדים ורואה שבאמת דברים התקדמו ונעשו

חוה וינגוט:  שוב, זה לא משהו משפטי אלא משהו שהוא צריך לחשוב מה המודל

משה סולומון: יש אפשרות לייצר איזשהו מודל שהוא לא נקרא ועד מנהל אלא איזשהו צוות שתפקידו לפקח על המבקר?     

תמי סלע: סתם אני אתן דוגמה אחרת שכן יש

תמי סלע:  במרכז להנצחת זכרו של יצחק רבין יש מועצה בת 29 חברים ושם באמת הקימו ועד מנהל

תמי סלע:  זה באמת יותר נחוץ למרות שיש באמת מרכז עם מנהל, זאת אומרת זה כן תאגיד

תמי סלע:  שוב, באמת יש מודלים, להבדיל מה שנתתי קודם את הדוגמה, המרכז בנושא מורשת מלחמת ששת הימים, שם זה מועצה קטנה של 13 בלי ועד מנהל

משה סולומון: אני חושב שלא צריך את הוועד מנהל, הוא יסרבל, אבל כן להעביר סמכויות ששמנו לוועד המנהל למועצה עצמה, כלומר הפיקוח ובקרה וכו'

תמי סלע: נכון, ויש לה את האפשרות לקבוע סדרי עבודה וגם להקים אם היא מחליטה כך, ועדת משנה לעניין כזה או אחר שתתכנס יותר

תמי סלע:  אין מניעה

תמי סלע:       אנחנו בסעיף 11

תמי סלע:  פה כמובן יהיו התאמות

תמי סלע:  איפה שכתוב המועצה או הוועד המנהל, אז זה יהיה רק המועצה

תמי סלע: זה סעיף שהוא די חריג

תמי סלע:  לא ראיתי אותו בהרבה מהחוקים, אם אני לא טועה

תמי סלע:  יש אותו באמת במרכז למורשת הדרוזים

תמי סלע:  אני מתלבטת

תמי סלע:  הרי הוא יכול תמיד למנות עוד מישהו

תמי סלע:  זה צריך להיות מצב קיצוני

תמי סלע:  אני אשמח לשמוע דעות בעניין הזה

תמי סלע:  זה קיים

תמי סלע:  זה נותן איזשהו כוח משמעותי לשר פה באיזון - - -      

משה סולומון: לגבי איזשהו מצב שהדבר הזה יעבוד, לא?      

קריאה: כן, כדאי להשאיר

קריאה:  זה לא משהו שהוא חריג

תמי סלע: בחוקים החדשים פחות

משה סולומון: למה זה פחות?     

תמי סלע: צריכות להתקיים נסיבות של חוסר תפקוד

תמי סלע:  זה צריך להיות סביר, ההחלטה לפזר

תמי סלע:  זה לא שעכשיו בגלל שלא מוצא חן בעיניו, הכיוונים הם ב-100%, אז הוא יפזר את המועצה

תמי סלע:  צריכות להתקיים נסיבות של חוסר תפקוד

קריאה: אולי אפשר לחייב את השר לנמק את הסיבות לפיזור המועצה

תמי סלע: "יודיע למועצה בהודעה בכתב" שהוא ישלח ליושב-ראש המועצה, והוא צריך לתת איזשהו זמן

חוה וינגוט: גם כל החלטה מנהלית צריכה להיות מנומקת

חנן ארליך: אני חושב שהסעיף, מוטב לוותר עליו לדעתי

חנן ארליך:  נזקו פוטנציאלי מרובה על תועלתו - - -

אייל צור: מה הנזק פוטנציאלי?     

חנן ארליך: ששר, לא מוצא חן בעיניו אופן פעולת המועצה מסיבה זו או אחרת, פוליטית אולי או מסיבה אחרת, אז הוא מוצא תירוצים כאלו או אחרים ומסביר למה הוא צריך, ואתה עכשיו צריך להתדיין איתו בבג"ץ או בערכאה המנהלית המתאימה האם ההחלטה שלו היא סבירה או לא סבירה, אז הוא ינמק בכתב

חנן ארליך:  הנייר כידוע סובל הרבה דברים אם צריך

אייל צור: אם המועצה באמת לא ממלאת את תפקידה - - -      

חנן ארליך: אז יש קדנציה ואם מגיע מועד פקיעת הכהונה של חבריה ושל היו"ר שלה, מחליפים ומתפקדים

משה סולומון: נכון

משה סולומון:  בסופו של דבר המועצה היא דבר שיתקיים, התאגיד, והשרים והפוליטיקה משתנים

משה סולומון:  אני מסכים עם האמירה הזו שבסוף צריך לתת כוח לגוף מקצועי שדן בזה

משה סולומון:  כן לתת מקום לשר, אבל אם מקום כמו שאתה אומר, תועלתו היא פחות ממה שאנחנו מציעים, אז חבל

חנן ארליך: אני אומר שאנחנו יכולים להימצא מתכוונים לברך ולהימצא מקללים, כלומר הכוונה היא פה שהמועצה תפעל, לכן אם המועצה לא מתפקדת, אז יש לשר אפשרות לפזר אותה ולמנות חדשה שתפעל

חנן ארליך:  מצד שני זה יכול להביא למצב ששר יכול להביא לאי תפקוד התאגיד, כי כמו שאמרתי קודם, הוא פשוט מפזר את המועצה מסיבה כזו או אחרת, כי הוא יסביר למה היא לא מספיק מתפקדת - - -      

קריאה: וזה ישתק את פעולת התאגיד

חנן ארליך: זה עלול לפגוע בעצמאות של התאגיד והוא לא ימנה מועצה חדשה

חוה וינגוט: אני הצעתי להוסיף לשר אולי עילה אחת ב-15 לגבי פקיעת כהונה והשעיה מכהונה

חוה וינגוט:  יכול להיות שנקודתית שר יכול להעביר מישהו מתפקידו אם הוא לא ממלא אותו

תמי סלע: זה יש

חוה וינגוט: אין "ששר"

חוה וינגוט:  יש או שהוא "התפטר או הורשע בעבירה", "חדל להיות עובד המשרד או נתקיימו בו אחת הנסיבות הפוסלות אדם מהיות חבר המועצה"

תמי סלע: לא, אבל יש לך את 16 שזה בשיקול דעת, שנבצר ממנו למלא את תפקידו או שהוא נעדר ללא סיבה מוצדקת, ופה הוא צריך גם להיוועץ עם יושב-ראש המועצה וזה כן מאפשר

חוה וינגוט: אז כאן לקחת את העילה של אי תפקוד נאות או משהו כזה - - - את זה ספציפית לעובד ואז אתה בעצם מייתר - - -      

חנן ארליך: בעצם סעיף 16 זה אי תפקוד נאות, רק ברמה פרטנית

חנן ארליך:  אם יש כמה כאלה שלא מתפקדים באופן נאות אז אפשר לטפל בכולם

קריאה: זה יותר מדוד, כן

חוה וינגוט: ירדת למשהו מאוד ספציפי שלפעמים זה יכול להיות סיבות אחרות

חנן ארליך: יש כמה סיבות

חנן ארליך:  יש הרשעה, יש העמדה לדין

חנן ארליך:  יש כל מיני דברים

חנן ארליך:  בין היתר יש גם מי שנעדר מישיבות

משה סולומון: בואו נתקדם

משה סולומון:  אנחנו מבינים שסעיף (ב) לפי המלצת חנן אפשר להוריד כי הוא גם נותן לנו מקום ב-15, 16 אחר כך לשר

חנן ארליך: פרטני, לא כללי

משה סולומון: בסדר, עדיין הפרטני מייצר כאן כללי בסוף

תמי סלע: אתה מדבר על 11 בכלל?     

משה סולומון: עכשיו אני מדבר על כל 11

תמי סלע: 11 ו-12 בעצם, כי הם קשורים אחד לשני

תמי סלע:  כינון המועצה זה במקרה שהיא פוזרה

תמי סלע:  אנחנו מתמקדים בסעיפים שמדברים על תפקוד של חבר מועצה ספציפי, ומאפשרים כן שיקול דעת

משה סולומון: כן

משה סולומון:  אנחנו הגענו למעשה לסעיף 13

תמי סלע: לסעיף של גמול והחזר הוצאות, נכון

תמי סלע:  אנחנו בינתיים גם נעשה התאמות לפי מה שהוחלט פה, והנוסח שיהיה לישיבה הבאה יהיה יותר מעודכן

משה סולומון: אני רק אסכם

משה סולומון:  קודם כל תודה רבה לכל מי שהשתתף כאן

משה סולומון:  זה חשוב מאוד לדייק

משה סולומון:  בסוף באמת אנחנו רוצים לברך את המציאות ולא לקלל את המציאות, לכן ככל שנדייק את זה יותר כפי שאמרו פה החברים, זה מאוד משמעותי

משה סולומון:  אנחנו ניקח את זה לתשומת ליבנו, נביא איזשהו נוסח מתוקן על מה שהספקנו עד עכשיו

משה סולומון:  נמשיך מסעיף 13 לפעם הבאה

משה סולומון:  אני שואף שזה יקרה כבר בשבוע הבא

משה סולומון:  אני מקווה שזה יצליח, לפחות בתיאום שלי עם יושב-ראש הוועדה

משה סולומון:       אני אשמח שכל מי שנמצא פה יחזור ואז נוכל להמשיך מאותה נקודה

משה סולומון:  גם אם ישנם דברים שאתם חושבים שראוי שנסתכל עליהם קדימה ונבוא מוכנים יותר לפעם הבאה, אני אשמח שתעבירו או אליי או למנהלי הוועדה, ואז נבוא יותר מדויקים לפעם הבאה גם עם הסעיפים שלא עברנו עליהם

משה סולומון:       תודה רבה, ישיבה זו נעולה