ועדת הבריאות, כנסת 25, פרוטוקול מספר 58, 2023-06-07 00:00

אוריאל בוסו: יום רביעי, י"ח בסיוון תשפ"ג, 07/06/2023

אוריאל בוסו:  אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הבריאות

אוריאל בוסו:  בטרם אפתח את הנושא של הישיבה, אני קודם כל רוצה לאחל הצלחה רבה ליושב ראש הכנסת אמיר אוחנה שיצא הבוקר לשליחות כיושב ראש הכנסת, לראשונה במרוקו, לייצג את מדינת ישראל, שהתקבל כמובן גם בפרלמנט מול יושב ראש הפרלמנט המרוקאי

אוריאל בוסו:  זו מדינה מוסלמית ראשונה המארחת יושב ראש פרלמנט ישראלי, ואנחנו מאחלים לו הצלחה לייצג את מדינת ישראל בכבוד, הצלחתך הצלחתנו

אוריאל בוסו:      הבוקר נדון בהנגשת השפה הערבית בבתי החולים, כמובן הדיון מתקיים לבקשת חבר הכנסת אחמד טיבי

אוריאל בוסו:  במערכת הבריאות בכלל ובבתי חולים ומרפאות בפרט מתקיים מפגש ישיר בין כלל אוכלוסיות החברה הישראלית

אוריאל בוסו:  מערכת הבריאות בישראל מתייחדת בשוויוניות בפסיפס הייחודי שיש לה, כולם עובדים יחד כתף אל כתף וכולם זכאים לקבל שירות רפואי מיטבי, זמין ונגיש

אוריאל בוסו:  לא משנה מי אתה, מהן דעותיך, דתך, אמונתך, איפה אתה גר, או מה המוצא שלך

אוריאל בוסו:  אגב, במסגרת דיוני התקציב וחוק ההסדרים כזכור, עסקנו בשאלת הנגשה לציבור העולים, ואף כי דנו בסיוע חברת הכנסת טטיאנה פרויקט ייעודי לכך

אוריאל בוסו:  מבחינתנו היום הדיון הוא המשך והשלמה למהלך הנגשת מערכת הבריאות לכלל הציבור על כל גווניו, כשהכנסנו בתקציב מתורגמנים רפואיים שיהיו בכל המרכזים הרפואיים

אוריאל בוסו:       אני מבקש שבדיון היום נתמקד בהנגשת השפה הערבית במערכת הבריאות, בהתאם לחוזר מנכ"ל משרד הבריאות משנת 2011, ולא בשאלה המשפטית וחוקתית למעמדה של השפה הערבית בישראל, שזהו דיון נפרד ומורכב הדורש התייחסות נפרדת

אוריאל בוסו:  על פי נתונים שהוגשו לוועדת הבריאות על ידי עמותת 'סיכוי' שבדקה את הנושא בקרב 12 בתי חולים - נמצא כי ישנם פערים בהנגשת השפה הערבית בבתי חולים, שמקשה מאוד על דוברי השפה הערבית לקבל שירות רפואי מקצועי ומיטבי

אוריאל בוסו:  אנו נבקש לשמוע היום על הבדיקה שנעשתה ועל הממצאים ולקבל את עמדת משרד הבריאות

אוריאל בוסו:      רק אוסיף ואומר שגם אתמול בדיון שהתקיים כאן בוועדת הבריאות במחלות מעי דלקתיות, ומדובר ברופאים ייחודיים לכך, ואין הרבה רופאים בארץ ובצפון בפרט, והם אומרים שלאחרונה הם נתקלים יותר במוטיב הזה שלא היה בעבר: מגיעים צעירים ערבים שלא מצליחים לתקשר כלל עם הצוות הרפואי, לא כמו שבעבר יותר ידעו את השפה העברית

אוריאל בוסו:  ולכן המשמעות היא שגם כן הרופאים המקצועיים לנושאים צריכים לדעת איך או שמתרגמים להם שם בצורה מסודרת או שיידעו את השפה הערבית, וזה בפרט באזורים מסוימים שצריך לתת את הדעת לכך גם בפרט בהצבת רופאים, והקופות שיתייחסו אל האזורים ועל חלוקה

אוריאל בוסו:  תחילה אני רוצה לשמוע את מי שביקש את הדיון ויזם את הבקשה

אוריאל בוסו:  חבר הכנסת ד"ר אחמד טיבי

אחמד טיבי: מכובדי מ"מ יושב ראש הכנסת, תודה

אחמד טיבי:  אני הגשתי את הבקשה הזאת לדיון כאן בוועדת הבריאות בהמשך למחקר של עמותת סיכוי, וכותרתו 'הנגשה והנכחה של השפה הערבית בבתי חולים'

אחמד טיבי:  המחקר נכתב ונערך על ידי ד"ר מיכל שוסטר, לוריא דלה וחולוד אדריס

אחמד טיבי:  אני אתן כמה נתוני סיכום מהמחקר שנערך בשנה האחרונה ב-12 בתי חולים, נמצא שרק 24% מכלל השלטים - ואני מדבר על שילוט בשלב זה - תורגמו לערבית

אחמד טיבי:  בנוסף, נמצא שבמחלקות הפנימיות, איפה שמטופלים הם מאושפזים למשך זמן ארוך יותר, שיעור הנגשה נמוך יותר, כ-20% לעומת השיעור באזורי הכניסה והיציאה מבתי החולים שם השיעור הוא 32%

אחמד טיבי:  הנכחת השפה הערבית והנגשת השירותים הציבוריים בכלל ובתי החולים בפרט - חשובים

אחמד טיבי:  היעדרות השפה הערבית מהמרחב יש בה פגיעה בזכויות אזרחיות בסיסיות, זכות לחיים ובריאות במיוחד במקרה של מוסדות רפואיים

אחמד טיבי:       ב-2011, יצא חוזר מנכ"ל מספר 7/11 שהתווה מדיניות, ושם כתוב שבבסיס הצורך בהתמודדות מערכת הבריאות עם שונות תרבותית עומדים ערכים הומניים, כמו גם היבטים משפטיים הקשורים להגדרת סטנדרט שירות רפואי סביר ונאות

אחמד טיבי:  הנוכחות של השפה הערבית במרחבים הציבוריים - שילוט בתי חולים, שילוט בכבישים, ברחובות, בדיונים, היא חיונית על מנת לאפשר לאזרח הערבי לממש את זכותו הבסיסית לקבל מידע ברור ומהימן בשפת אם

אחמד טיבי:  במקרה מערכת הבריאות אי הכרת השפה או אי קיום שילוט לשפת אם יכול לגרום לטעויות, או לבעיה בקבלת שירות רפואי מול ההדרה והתעלמות, אם מעלימים את השפה או לא מנכיחים

אחמד טיבי:  משרד הבריאות עצמו הכיר בחשיבות הנושא, בחוזר למנכ"ל שציינתי אותו

אחמד טיבי:      אני אזכיר, מכובדי היושב-ראש, רבותי חברי הכנסת, האורחים

אחמד טיבי:  תקציר חסמים למשל – כתבו בדוח של עמותת 'סיכוי-אופוק' על הרקע לממצאים שאותרו בתהליך המיפוי, שהם ערכו שיחות עומק עם גורמים במערכת הבריאות אשר הולידו את איתור החסמים הבאים: העדר מדיניות אחידה בבתי חולים – אף שקיימת מדיניות כללית, המנוסחת בחוזר מנכ"ל משרד הבריאות, בבתי החולים לא קיימת מדיניות ברורה ואחידה באשר להנגשת השילוט בערבית, וחלק מהנושא מעולם לא הוסדר בהנחיות והמצב הזה יוצר חוסר אחידות בהיקף איכות התרגום

אחמד טיבי:      היעדר תקצוב ייעודי – אני רוצה להזכיר בחתך - - -     

אוריאל בוסו: אני רוצה להבין, כשנכנסים לתוך מחלקה או לתוך בית חולים, אין הסבר איפה טיפול נמרץ? אין שילוט?     

אחמד טיבי: בעברית או באנגלית יש, בערבית לרוב אין

לוריא דלה: אני אפרט על התוצאות במחקר, כי בדקנו את הנתונים בשטח

אחמד טיבי: הנקודה אמרנו היעדר תקצוב ייעודי

אחמד טיבי:  פיקוח, איכות פיקוח ירודה, ונקודה חשובה שאני רוצה להציע אותה בהמשך היא מינוי אחראי הנגשה במשרד הבריאות, צריך שיהיה אחראי הנגשה במשרד

אחמד טיבי:  התמחות, אנשי צוות דו לשוניים, שילוט בתוך המחלקות מתורגם פעמים רבות בידי אנשי צוות שונים, והתנהלות זו עלולה לייצר תרגום לקוי

אחמד טיבי:  אני רוצה לתרגם את המשפט הזה - צריך למנות ערבים לתרגם מעברית לערבית

אחמד טיבי:  כי לרוב התרגום גם בבתי חולים, כשהוא שגוי - לרוב הוא נכון בשלטים

אחמד טיבי:  אבל ברחובות, בכבישים - זה תרגום גוגל טרנסלייט, או יהודים עיראקיים, או מצרים, או ערבי מזדמן שעבר שם ואמרו לו תתרגם

אחמד טיבי:  ואז התרגום יוצא בדיחה

אחמד טיבי:      יש דף בפייסבוק והוא מראה את השלטים בארץ כי התרגום מתאים להיות ב"ארץ נהדרת"

אחמד טיבי:  ממש מגוחך

אחמד טיבי:  אם זה לא היה עצוב זה היה מצחיק

אחמד טיבי:  אגב, למה משתמשים בתרגום של אפליקציות? כדי לא להעסיק מתרגם, ולחסוך

אוריאל בוסו: רק אזכיר לכם שחבר הכנסת היחיד שמתרגם במליאות את חברי הכנסת היהודים שצריך לתרגם - הוא אחמד טיבי

אחמד טיבי: עכשיו לגבי המלצות קביעת מדיניות אחידה, הנקודה השנייה ביצוע אכיפה ובקרה, חשוב לבצע בקרה ואכיפה

אחמד טיבי:  מינוי אחראי, אמרנו

אחמד טיבי:  הקמת מעגל שילוט אחיד – בכל זאת מדובר במערכת בריאות אחידה, רכישת שילוט גנרי מתאים, הם יסבירו

אחמד טיבי:  אבל זה רעיון שיחסוך הרבה הקצאת תקציב להנגיש את השילוט

אחמד טיבי:  אדוני היושב ראש, אתה הזכרת לפני שהתחלנו, הנושא שלפעמים בנושאים אחרים לא רק שילוט כמו שאמרת, אלא בשיח בזמן קבלת חולה

אחמד טיבי:  למשל, יש בעיית תקשורת לפעמים בין הרופא שהוא לא יודע ערבית לבין חולה שלא יודע עברית

אחמד טיבי:  לכן ההצעה היא למנות, יש מקצוע שנקרא מתרגם רפואי

אחמד טיבי:  מה הבעיה לשים מתרגם רפואי איפה שצריך, בכל בית חולים שיהיה מתרגם רפואי

אחמד טיבי:  תהיה לו עבודה, אני מבטיח לך שתהיה לו עבודה וזה ייעל את הקבלה ואת השיח בין הצוות הרפואי לבין הפציינט שדורש את הטיפול

אחמד טיבי:  תודה רבה

אוריאל בוסו:  תודה רבה לחבר הכנסת אחמד טיבי

אוריאל בוסו:  חבר הכנסת יאסר חוג'יראת בבקשה

יאסר חוג'יראת: כבוד יושב הראש, חברי הכנסת, קודם כל תודה על היוזמה, שפה ערבית והחברה הערבית 20% מהאוכלוסייה כאן וחשוב מאוד גם לדאוג לשפה

יאסר חוג'יראת:  אני גם אתן מהניסיון שלי כי עבדתי בתוך בתי החולים ועבדתי גם בייעוץ גנטי

יאסר חוג'יראת:  יש בעיה: זה לא רק להבין שאנשי המקצוע יבינו את השפה, אלא גם יש לתרגם את כל הנושא של המסמכים שצריכים להשתמש בהם

יאסר חוג'יראת:  ויש היום בתוך בתי החולים המתקדמים דיגיטציה ויש אפליקציות שמשתמשים בהם בשביל קליטת חולה נכנס ומעקב

יאסר חוג'יראת:  זה גם חשוב, שכל מה שקשור לחולה, אם זה דיגיטציה, אם זה אפליקציות שהן גם מתורגמות לערבית, גם עכשיו בבתי החולים יש אפילו את הקבלה

יאסר חוג'יראת:  במיון ראשוני היינו ביחד בביקור ומי שעושה את הקבלה זה החולה עצמו, כי יש את המערכות של הדיגיטציה, ולכן חשוב מאוד להנגיש את השפה הערבית

יאסר חוג'יראת:  השפה הערבית היא שפה חשובה

יאסר חוג'יראת:  חשוב שתהיה הנגשה גם בבתי החולים

יאסר חוג'יראת:       דרך אגב, גם כשמדברים על תעסוקה אחד החסמים לשילוב החברה הערבית בתעסוקה זה השפה העברית

יאסר חוג'יראת:  זאת אומרת, יש בעיה, למרות שיש יותר לומדים ויותר משכילים, אבל עדיין השפה העברית היא שפה שעדיין יש בה חסמים, עדיין לא בקיאים בשפה הרבה אנשים, יש גם את דור הגיל הזהב, זה חשוב מאוד

יאסר חוג'יראת:  וגם אפילו הצעירים, כי היום משתמשים יותר באנגלית מאשר בעברית

יאסר חוג'יראת:  ולכן זה נושא מאוד חשוב לשים את זה על השולחן

יאסר חוג'יראת:  תודה לעמותת סיכוי, תודה לך ד"ר טיבי על היוזמה, ואני מקווה שיעשו דברים בתוך הנושא הזה

יאסר חוג'יראת:  תודה רבה

אוריאל בוסו: תודה רבה

אוריאל בוסו:  חברת הכנסת טטיאנה מזרסקי, בבקשה

טטיאנה (טניה) מזרסקי: תודה אדוני היושב ראש על קיום הדיון, תודה ד"ר אחמד טיבי על היוזמה בנושא, שגם מאוד מאוד חשוב שדאגתי שייכנס תקציב נוסף וייעודי למטרות מתרגמים רפואיים במדינת ישראל

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  כשעבדתי בקופת חולים ועברתי מבדקים של משרד הבריאות, משרד הבריאות דאג שבכל מרפאה תהיה הנגשה שפתית לאוכלוסייה שמקבלת שירות בה

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  למשל אם יש יותר אחוז גבוה של אוכלוסייה דוברי ערבית, אז חייב להיות כל השילוט ואנשי צוות בכל הקבוצות של הצוותים – גם סיעוד, גם רופאים, גם באדמיניסטרציה יהיו דוברי שפות

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  וגם אם למשל אוכלוסייה דוברי רוסית, או עולים מצרפת, אז שיהיו אנשי צוות דוברי שפות

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  גם אמהרית

טטיאנה (טניה) מזרסקי:      זה קושי לגייס אנשים דוברי שפות, אז לכן חייבים תקנים ייעודיים, תקנים של מתורגמנים לגייס עובד שעובד בתחום וקיבל השכלה, למשל השכלה רפואית

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  זה קשה לגייס עובד בצוות שדובר שפות

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  אבל מתורגמן זה כן יכול להיות פתרון

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  לפחות מתורגמן אחד ב-2 מוסדות שונים שנמצאים באותו יישוב

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  אבל חייבים להיות אנשים כאלה, צריך להפעיל אותם, צריך להיות בן אדם שינהל את התהליך, שיבוץ ותקינה

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  צריך לשבת ולהשקיע בזה גם מחשבה לא רק כסף

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  גם מחשבה איך לייעד את זה ולדאוג גם להכשרה של מתורגמנים

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  ואני מצפה שמשרד הבריאות יוכל לעשות את זה נכון, לא רק לפקח, אלא גם לתת דרכים איך אפשר לבצע את זה

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  תודה רבה

אוריאל בוסו: תודה רבה

אוריאל בוסו:  נעבור לעמותת סיכוי-אופוק, בבקשה

לוריא דלה: סבאח אל-ח'יר ג'מיאן, בוקר טוב לכולכם, שמי לוריא דלה מעמותת סיכוי-אופוק רכזת פרויקט מרחב ציבורי משותף בבריאות

לוריא דלה:  אני קודם כל רוצה להודות ליושב הראש על ההזדמנות לקיים את הדיון הזה, ולד"ר אחמד טיבי באמת על היוזמה של הדיון ועל המענה שלנו להציג את המחקר הזה פה בכנסת

לוריא דלה:  אז אני אתחיל

לוריא דלה:  עמותת סיכוי אופוק, היא עמותה שעובדת בשינוי מדיניות ושוויון בחברה הישראלית בין הערבים והיהודים פה במדינה

לוריא דלה:      המחקר שלנו באמת במערכת הבריאות

לוריא דלה:  אז כמו שאמרנו שממש הסתכלנו על זה מנקודת הראייה שמערכת הבריאות תוכל לקיים ולהיות מודל לחיקוי לקידום חברה משותפת שוויונית, ואנחנו יודעים שהמרחב הזה באמת מקיים מפגש יומיומי בין החברה היהודית והחברה הערבית פה במדינה

לוריא דלה:  ואני אגיד בהמשך לדבריו של חבר הכנסת אחמד טיבי, שבאמת העניין הוא של חוזר המנכ"ל, והיישום של ההמלצות שיצא ב-2011, המחקר שלנו מתבסס על ניירות עמדה ועל להיות בשטח ועם שיחות עומק שהיו עם גורמים במשרד הבריאות

לוריא דלה:  אז באמת חוזר המנכ"ל כן אומר שצריך להנגיש וצריך התאמה מבחינת הנגשה, אבל באמת מה שמצאנו בשטח זה באמת פער גדול בין מה שאמור להיות, ובין מה שאמור ליישם בתוך השטח, ואין באמת בקרה ופיקוח מטעם משרד הבריאות

לוריא דלה:       אני אמשיך ואגיד שבאמת בדקנו 12 בתי חולים ברחבי הארץ, הלכנו על שיקולים שזה הגודל של בית החולים, הסמיכות שלו לגבי החברה הערבית, ואת הפיזור הגיאוגרפי שלו, אם זה צפון, דרום או מרכז

לוריא דלה:  ובאמת בדקנו, אתם יודעים שבתי חולים הם בניינים ממש גדולים אז בדקנו והתמקדנו ב-5 סוגי שלטים, ב-6 מסלולים

לוריא דלה:  ועכשיו אני אדגיש את החשיבות, למה באמת עשינו את זה

לוריא דלה:  וסליחה שלא אמרתי את זה קודם – המחקר היה בשיתוף פעולה עם ד"ר מיכל שוסטר, עשינו את זה בליווי ממש בשטח, אני גם מודה לך על ההזדמנות לקיים מחקר כזה בחשיבות שלו

לוריא דלה:      אז באמת הנתון שהכי בלט ושהכי היה צריך להדגיש אותו, זה שככל שנכנסנו פנימה אל תוך בית החולים הנוכחות של השפה הערבית ירדה

לוריא דלה:  מה זה אומר? זה שאנחנו באמת כולנו עוברים את המסלולים האלה, שאתם רואים פה במצגת

לוריא דלה:  וככל שנכנסנו פנימה זה אומר שככל ששהינו פנימה בתוך בית החולים הערבית לא הייתה נוכחת

לוריא דלה:  ואני אישית מניסיון אישי, בשבועיים האחרונים באמת הייתי בבית חולים עם קרובי משפחה שלי, ואני באמת יכולה להגיד שאני דוברת עברית באופן שוטף, ועדיין אני אישית הלכתי לאיבוד בתוך בית החולים כי השילוט לא היה נכון, גם כי הייתי במצב לא הכי טוב מבחינת לחץ

אוריאל בוסו: את מדברת גם בקהילה? או שבקהילה המצב עוד יותר גרוע?     

לוריא דלה: לא בדקנו עדיין את הקהילה, אבל זה עוד יעד לבדוק אותו

לוריא דלה:  בדקנו בתי חולים ממשלתיים ואחד פרטי

לוריא דלה:  כי אי אפשר לבדוק את כל בתי החולים

לוריא דלה:       הייתי רוצה לדעת את הכול מהכול, והכי טוב כדי להגיע למצב שאני יודעת מה הבדיקות ומה עושים

לוריא דלה:  אז באמת השפה הערבית והנוכחות שלה הפיזית בתוך בית החולים, זה גם התקשורת מול הרופאים והצוות, זה גם בערבית, זה יותר יקל עליי, וגם הנוכחות של השילוט שבאמת הלכתי לאיבוד והלכתי למיון של נשים ולא למיון הראשי שאני צריכה להיות שם וזה עשה לי להיות בלחץ והיה לי כל כך קשה להתמצא בתוך המקום הזה

לוריא דלה:       אני פה מראה לכם על קצה המזלג, ואני ממליצה לכם בחום לראות את כל המחקר

לוריא דלה:  המחקר מראה מלא ניתוחים פלוס אינפורמציה לגבי השילוט

לוריא דלה:  פה זה כלל השילוט שנבדק וכל האחוזים שלו לפי בית חולים

לוריא דלה:  ואנחנו רואים שאף בית חולים לא על האחוז ה-25%, שזה ממש תוצאה מדאיגה ופער גדול בין מה שחוזר המנהל אומר לבין היישום עצמו

יאסר חוג'יראת: בני ציון זה 7 אחוז? כי זה עיר מעורבת

לוריא דלה: נכון, אז אחד הנתונים שהיו זה 10% היה השילוט בין שני ערים מעורבות

לוריא דלה:  10% היה ההנגשה בבית החולים שנבדק בעיר מעורבת, זה גם 10%

אחמד טיבי: לא שמתי לב, איפה יש הכי הרבה שילוט?     

לוריא דלה: רבקה זיו שבצפת, סורוקה ורמב"ם עומדים על 29% אבל לא לתפוס אותי במילה

יאסר חוג'יראת: זה ציון נכשל

לוריא דלה: כן, אבל זה מעל הממוצע

לוריא דלה:  וגם בהמשך לדבריו של ד"ר אחמד טיבי לגבי החסמים, אז באמת יש לא מעט חסמים שבאמת עלו תוך כדי שבאמת נכחנו בשטח, ומשיחות עומק באמת עם גורמים מהשטח, בתוך בתי החולים ומתוך משרד הבריאות

לוריא דלה:  מבינים ורואים שיש העדר מדיניות אחידה, זה אומר שבתי חולים אין להם מדיניות אחידה, בכל בית חולים אפשר לראות את התרגום אחר

יאסר חוג'יראת: הייתי אומר גם היעדר מדיניות ברורה

יאסר חוג'יראת:  זה צריך להיות אחיד

יאסר חוג'יראת:  אין מדיניות כאן

אוריאל בוסו: את זה אנחנו נחדד בדיון

אוריאל בוסו:  צריך חוזר לחוזר, צריך לחדד את החוזר

לוריא דלה: אז גם חוזר מנכ"ל יצא בלי תקצוב ייעודי לזה

לוריא דלה:  אמרו זה ההנחיות תעשו את זה

לוריא דלה:  אז אין

לוריא דלה:  אין תקציב ייעודי מטעם משרד הבריאות לעניין של הנגשה

לוריא דלה:  גם תדירות האכיפה, משיחות עומק הבנו שהפיקוח הוא פעם בעתים רחוקות ולא בודק את כל הסעיפים

לוריא דלה:  לגבי מינוי אחראי, במשרד הבריאות אין אחראי שגם מפקח וגם עושה מה שצריך לעשות כדי לתרגם ולהגיע למקום, ולהגיע לתרגום הכי מהימן ומקצועי גם מבחינה הזאת, וגם הסתמכות על אנשים דו לשוניים

לוריא דלה:      אני אישית כשהייתי גם במיפוי וגם בבתי החולים, אפשר להגיד פאדיחות וזה מצחיק, וגם עצוב באותו מקום פשוט השלט של EXIT היה כתוב בערבית "אינטז'", שהתרגום של זה לעברית זה בכלל לא אותה מילה – בעברית זה 'ייצור'

אוריאל בוסו: גוגל טרנסלייט

לוריא דלה: אז הסתמכות על אנשים וגם על אפליקציות זה ממש טעות אחת גדולה, וחבל על היעדר מאגר שילוט אחיד

לוריא דלה:  באמת אם יהיה שילוט אחיד שיהיה מונגש לכל בתי החולים כי אנחנו הציבור לא מגיע כולנו מתחום הבריאות, אז יש מושגים שאנחנו בכלל לא מכירים מה זה אומר בעברית ומה זה אומר אם זה לא מתורגם גם ככה

לוריא דלה:  אז שילוט אחיד שמשמש את כל בתי החולים זה באמת יהיה פתרון אחד שיכול לייעל את כל המצב של הנגשה לבתי החולים

לוריא דלה:       ופה אנחנו חילקנו את ההמלצות שלנו גם למשרד הבריאות, גם להנהלות בתי החולים, אנחנו ממליצים לקבוע מדיניות ברורה לשינוי ותיעדוף תקצוב

לוריא דלה:  אנחנו ממש רוצים שמשרד הבריאות ייתן תקצוב ייעודי למען ההנגשה, מינוי אחראי משרד הבריאות, שזה חלק בלתי נפרד מהשלמת התהליך, כי גם כשמקצים תקציבים אז צריך לעקוב אחרי זה ולראות איך המהלכים נעשים

לוריא דלה:  ביצוע אכיפה ובקרה - זה גם ממשיך את המהלך, הקמת מאגר שילוט אחיד ורכישת שילוט גנרי

לוריא דלה:  אז פה אני אתעקש קצת ואגיד שהתרגום יהיה אחיד לכל בתי החולים, ורכישת שילוט - אנחנו יודעים שבתי חולים קונים שלטים מהמדפים, אז צריך לשנות הסתכלות לגבי זה ולקנות שלטים מראש שהם מתורגמים תלת-שפתיים ולחסוך על עצמנו לשנות בעוד כמה זמן את השירות לכשמגלים שהם לא מתורגמים לערבית, והקצאת תקציב להנגיש את השילוט בתקצוב ייעודי ואת התמיכה

לוריא דלה:       ופה גם אני רוצה באמת לתקן את זה, כי אנחנו יודעים שיש מהלכים עכשיו לחידוש והקצאות למבחני התמיכה והעניין של מבחני התמיכה באמת יעזור לבתי חולים לקבל תקצוב ייעודי למען הנגשה

לוריא דלה:  אז שוב, או שמשרד הבריאות מתחייב או שאנחנו מבקשים מהם להקצות את התקציב למען הנגשה, או שהוא מכניס את זה לתוך סעיפים של מבחני התמיכה ובתי החולים יכולים להשתמש בתקציב כדי לשנות ולהנגיש את השלטים בבתי החולים

לוריא דלה:  אז זה ממש חלק חשוב ויכול לייעל גם את משרד הבריאות וגם את בתי החולים כדי לקבל את התקציב

לוריא דלה:  באמת צריך לשנות את המצב הקיים בשטח

לוריא דלה:       ההמלצות להנהלות בתי החולים: אנחנו רוצים גם שבתוך בית החולים עצמו יהיה אחראי על התרגום ועל הנגשה

לוריא דלה:  גם אם משרד הבריאות כן יעשה, אז שמישהו בתוך בית החולים באמת יבין את זה

לוריא דלה:  שימוש בשילוט אלקטרוני - אנחנו כן מבינים שהעולם הולך ומתפתח והעידן הדיגיטלי כן נכנס

לוריא דלה:  אבל זה לא הפתרון

לוריא דלה:  זה במקביל לשילוט פיזי בתוך המרחב, כי זה עניין של נוכחות השפה, שזה אמירה בפני עצמה והשפה הערבית היא חלק בלתי נפרד מהמרחב עצמו

לוריא דלה:  סקירה שוטפת בהנגשה - שבית החולים גם יידע את המצב שלו בשטח

לוריא דלה:      מתרגמים מקצועיים, לא נחזור על זה יותר מדי, אבל באמת לא חסר

לוריא דלה:  אצלנו בחברה הערבית אנשים שמכירים את השפה ומגיעים מתחום הבריאות, אז צריך גם להיות לעבוד מולם כדי להגיע למצב הכי טוב בזמן ויגיד שהתוצאות פה, הן מעידות על מה שיש בשטח ואני גם פה מייצגת אנשים שבאמת חתמו על עצומה ויש עצומה שיש עליה חתומים - מעל 4200 אנשים

לוריא דלה:  אני מייצגת פה את הציבור, מייצגת פה את כולם

לוריא דלה:  צריך את השינוי בתוך השטח ואנחנו כן מקווים להגיע לאיזה שינוי, גם אם על קצה המזלג

לוריא דלה:  אבל צעד אחרי צעד, באמת יעשה את השינוי ופה אני אגיד שהמחקר באמת הוא יותר גדול ויותר מראה דברים

לוריא דלה:  אז אנחנו פה לכל שאלה ולכל תגובה, וממליצה בחום לראות את המחקר ואת כל התוצאות שלו

לוריא דלה:  תודה רבה

אוריאל בוסו: חבר הכנסת אחמד טיבי רוצה להתייחס, אבל לפני שאתה מתייחס מישהו הדליף לי שגם השילוט בכנסת רשום הפוך

אחמד טיבי: הערתי פעם על כמה שלטים, והם תוקנו

אחמד טיבי:  אבל כאן, אנחנו יושבים באולם של הוועדה לזכויות הילד, מה שכתוב בשילוט בערבית זה 'לוג'נאת חוקוק אל-וולד', בערבית לא קוראים ככה אלא 'לוג'נאת חוקוק אל-טפל', לכן רואים שמי שתרגם הוא לא בקי

אחמד טיבי:  יש טעות

אחמד טיבי:  יש טעות

אחמד טיבי:  אגב יעקוב איברהים העיר לי, למרות שאני נכנס הרבה - פיקנטריה זה טוב לדיון

אוריאל בוסו: בבקשה, מירי כהן משרד הבריאות

מירי כהן: אני מודה לך

מירי כהן:  יש לנו כמה נציגים מהמשרד, אז אני אתחיל ואבקש אחר כך גם מאחרים לומר את דבריהם, וגם מגב' טלי דהן שמנהלת את מוקד קול הבריאות שמפעיל מוקד גם לתרגום למספר שפות, שגם תתייחס וגם תציג את הנתונים של המוקד

מירי כהן:  אבל לפני כן אני רוצה להתייחס ברמת המאקרו

מירי כהן:      אז קודם כל אני מירי כהן ואני מנהלת קשרי ממשל במשרד הבריאות

מירי כהן:  אני הכי ותיקה

מירי כהן:  ולמה אני אומרת את זה? כי החוזר שמשרד הבריאות הוציא הוא מ- 2011

מירי כהן:  אני רוצה לומר לכם למה בעצם זה התחיל, למה בכלל החוזר הזה נולד, ואני שמחה להיות בדיון הזה ולכן גם באתי, כי זה חשוב לי

מירי כהן:  אני זוכרת שלפני כמה שנים, כלומר לפני החוזר הזה, יום אחד שמעתי על איזושהי תביעה, איזשהו מקרה של זוג הורים בחברה הערבית או זוג שרצו להביא ילד לעולם

מירי כהן:  הם היו מטופלים באיזשהו מרכז רפואי

מירי כהן:  הרופא אמר להם משהו ואמר להם בעברית

מירי כהן:  הם לא הבינו את מה שהוא אמר, ובגלל זה הם בעצם איבדו את הילד

מירי כהן:  כלומר, את העובר, עוד לפני שנולד, כי הם פשוט לא הבינו

מירי כהן:  עכשיו זה לא רק שפה, זה גם הנגשה תרבותית

מירי כהן:  אני מודה שהדבר הזה פוצץ אותי

מירי כהן:  הלכתי ללשכה המשפטית ואמרתי להם - איך כזה דבר יכול לקרות? כי אני ההבנה שלי שברמה המשפטית החוקית כל אדם כל מטופל זכאי לקבל שירותים בזמינות ונגישות סבירים

מירי כהן:      נגישות – זה לא רק המרחק הגיאוגרפי של כמה קילומטרים, וזה גם להבין מה אומרים כדי לקבל את השירות בהבנה שלו

מירי כהן:  כי אם אתה נותן שירות והמטופל לא מבין מה אומרים לו אז מה עשינו? אז איפה השירות המונגש? ואכן, הדבר הזה בעצם עורר את הכדור הזה שבסופו של דבר התגלגל לחוזר שאמרנו

מירי כהן:  הלכתי למנכ"ל משרד הבריאות דאז, ואמרתי לו שחייבים להוציא הנחיה לכל מוסדות הבריאות - שזה לא אם הם רוצים, אלא הם חייבים

מירי כהן:  ושוב, לא רק התרגום אלא גם ההנגשה הלשונית, וגם זה לא רק בחברה הערבית

מירי כהן:  אני גם הייתי מזועזעת ממה שקורה בחברה האתיופית

מירי כהן:  לא רק שאנשים בכלל לא הבינו את השפה, אלא כשרופאים נותנים להם הנחיות או שהצוות רפואי נותן להם הנחיות, הם בכלל לא מבינים מה מדברים איתם, כי הם מגיעים ממערכת שהמערכת הרפואית שם הייתה שונה לגמרי ברמה התרבותית

מירי כהן:  אז כשאומרים לקחת כדורי אנטיביוטיקה לעשרה ימים הם לא מבינים למה להמשיך לקחת 10 ימים אם אפשר יום אחד, כי אחרי יום אחד אין חום

מירי כהן:  או כל מיני דברים אחרים שאני לא רוצה להיכנס לתיאורים כי באמת שהם תיאורים שהיו באמת קשים

מירי כהן:      אחד הדברים אגב לגבי מה שעשינו עם אתיופים, זה שהעסקנו מגשרים תרבותיים, שינגישו בקופות החולים את התרבות

מירי כהן:  אבל אני שמחה לומר שהדבר הזה הוביל שמשרד הבריאות הוא הראשון ולצערי אני חוששת שהיחיד גם עד היום, למרות שהחוזר שלנו יצאה ב-2011, ולמרות שמשרד הבריאות הוא לא המשרד היחידי שנותן שירותים חברתיים, ולמרות שהחוזר הזה ואני אומרת שוב שאני גאה בו שהוא יצא כי הוא הראשון, אבל לצערי הוא גם יחידי

מירי כהן:  כלומר, במשרדי הממשלה, אין עוד משרד שהוציא את החוזר הזה והחוזר הזה הוציא הנחיות מאוד מפורטות להנגשה ב-4 שפות

מירי כהן:      אגב התלבטנו לגבי הנושא של האתיופים

מירי כהן:  זה בעייתי כי השפה הכתובה אמהרית, היא לא נפוצה בקרב עולים מאתיופיה שפחות קוראים אותה, והיה על זה דיון שלם גם עם מומחים מהאקדמיה וכו' מה לעשות עם זה

מירי כהן:  בסופו של דבר יצא החוזר הזה שאני אומרת שוב אני גאה בו גם כמשרד הבריאות, גם באופן אישי כאחת שהייתה שותפה לתהליך וליוזמה שהביאה אותו

מירי כהן:  בין זה לבין מה שקורה בשטח – עדיין פער קיים

מירי כהן:      הייתה את סוגיית התקציב

מירי כהן:  אני זוכרת שהמנכ"ל אמר שזאת חובה, אנחנו מוציאים את זה עם תקציב או בלי תקציב, זו החובה של המוסדות, זה לא תנאי

מירי כהן:  חייבים לעשות את זה גם אם אין תקציב

מירי כהן:  אנחנו, אם כן ניתן תקציב או לא, זה שאלה אחרת, אבל אין כאן בכלל שאלה כי זה חובה חוקית

מירי כהן:  משרד הבריאות בא ומפרש מה צריך לעשות כדי להנגיש את השירות

מירי כהן:  אבל לא רק אם יש לי תקציב אני אעשה את זה ואם אין לי תקציב אני לא אעשה את זה

מירי כהן:  זו בכלל לא שאלה

מירי כהן:  ולכן החוזר הזה יצא גם בלי תקציב שיש לזה כמובן חסרונות

מירי כהן:      אני זוכרת איך קופות החולים ובתי חולים כולם באו וצעקו, איך אפשר, אנחנו צריכים תקציב וכו', ואמרנו שהחוזר על זה ייצא, כי הוא חייב לצאת

מירי כהן:  ואז אחרי שהחוזר יצא ומאוד מפורט, ואפשר לראות שבכל המוסדות גם היו אמורים להכין תוכנית ליישום שלו ולדווח למשרד הבריאות

מירי כהן:  ואגב גם הייתה בקרה, והיה גם אחראי במשרד הבריאות לנושא הזה של החוזר לצמצום פערים

מירי כהן:  לצערי כרגע, בתמונת המצב העכשווית זה משהו שלא קיים בגלל חילופי אנשים וחילופי תפקידים ברמת היחידות

מירי כהן:  אבל אני אומרת - זה היה קיים, הביקורות האלה היו מתבצעות, ואני אומרת שוב, כרגע אנחנו במצב שיש לנו איזשהו פאוזה לא טובה

מירי כהן:  ואני קוראת כדי להסדיר את הנושא הזה

מירי כהן:  ויש את השאלה, באמת מי הגורם האחראי ואיפה לעשות את זה, אבל אין בכלל שאלה שצריך לעשות את זה, גם את היישום וגם את הפיקוח

מירי כהן:  אגב, בעקבות זה אנחנו במשרד הבריאות הקמנו את המוקד לתרגום שפות, ואני עוד מעט אבקש מהגברת טלי דהן מנהלת המוקד להתייחס לנושא של התרגום במוקד: למי הוא ניתן, באיזה שפות, ומה השימושים שנעשים

מירי כהן:      אני רוצה לומר, מערכת הבריאות אתם אמרתם באמת שפוגשת את כולם, ואני חייבת לציין גם בנתונים שלנו שאנחנו רואים אפילו בתעסוקה, אפילו של עובדים במשרד הבריאות, אפילו ביעדים הממשלתיים - משרד הבריאות הוא המשרד המוביל

מירי כהן:  כי משרד הבריאות, ובאמת אני גם מדברת לגבי החברה הערבית, הוא מוביל ברמת העוסקים בתחום

מירי כהן:  לא צריך להזכיר בכלל שמספר מקבלי הרישיון מהחברה הערבית היום הוא יותר מ- 50%

מירי כהן:  כלומר בהחלט שיש לנו במה להתגאות במה שאנחנו עושים לבריאות, כסוג של חברה שמקבלת את כולם גם ברמת העוסקים, גם ברמת המטופלים, אבל עדיין יש לנו מה לעשות

מירי כהן:  ואני אומרת שוב, יש לנו באמת איזושהי מפת דרכים ששוב, כפי שציינתי - אם יש דברים שצריך להשלים

מירי כהן:  והנושא הזה של השילוט שהוא חשוב הוא לא היחידי, אבל הוא חשוב בהחלט

מירי כהן:  הוא דבר שהוא ישים, קל ליישם אותו וזה לא כוח אדם

מירי כהן:  הרבה יותר מורכב להעסיק כוח אדם כל הזמן, אבל שילוט לדעתי זה משהו יותר ישים

מירי כהן:  והרעיונות שאתם אמרתם לעשות, כמו איזשהו מאגר של שלטים וכו', בהחלט רעיון שאנחנו נבוא ונראה אותו, הנושא של הפיקוח וכו'

מירי כהן:  אם דובר על תקציב שניתן לטובת העסקת מתורגמנים, כדאי שנדבר על זה - - -     

אחמד טיבי: לגבי צמצום פערים היה ממונה אחראי?     

מירי כהן: לגבי צמצום פערים - כרגע הנושא הזה לא מאויש ויש אצלנו מחשבה, כלומר בדיקה מי הגורם שצריך והאם זה נושא של אגף השירות וכו'

מירי כהן:  אנחנו בודקים את זה כרגע בשולחן הנהלת המשרד, אבל בוודאי אין שאלה שזה צריך להיות

מירי כהן:  ואני אומרת, נעשו בקרות בעבר בבתי החולים ומוסדות בשוטף, והדבר הזה צריך להתבצע

מירי כהן:  תודה

אוריאל בוסו: תודה רבה מירי

אוריאל בוסו:  יש לנו חצי שעה לסיים את הדיון כי יש לאחר מכן מליאה

אוריאל בוסו:  אז כעת טלי דהן, בבקשה

אוריאל בוסו:  חבר הכנסת עטאונה תסמן כשאתה רוצה לדבר, חבריך דיברו כבר לפני כן

טלי דהן: בוקר טוב

טלי דהן:  לנו במוקד יש מוקד עם 7 שפות

טלי דהן:  הדרישות של המתורגמנים הם מתורגמנים ששפת האם שלהם היא השפה שהם אמורים לתרגם אותה

טלי דהן:  בנוסף, הם עוברים הכשרה ייעודית שלנו להנגשת תרבותית

טלי דהן:  בנוסף הם גם עוברים הכשרה למושגים ייעודיים בעולם הבריאות, והם עוברים את ההכשרה הזאת כל רבעון בנוסף להתחלה

יאסר חוג'יראת: מי מכשיר אותם? מי הגורם המכשיר למתורגמנים לשפה הערבית?     

טלי דהן: יש לנו צוות ייעודי של הכשרות שזה הייעוד שלו - הכשרה, הדרכה

טלי דהן:  יש לנו מפתחת הדרכה

אוריאל בוסו: באלו שעות המוקד פועל?     

טלי דהן: המוקד פועל מ-8 בבוקר עד 8 בערב

אוריאל בוסו: זאת אומרת בשעות האחרות אל תהיו חולים

אוריאל בוסו:  תשתמשו בשירותים אחרים

טלי דהן: המוקד כרגע פעיל לכל גורמי הרפואה בבתי החולים הממשלתיים

טלי דהן:  בתי חולים של כללית הצטרפו אלינו בדצמבר

טלי דהן:  יש לנו עוד בתי חולים פרטיים שיצטרפו והם יוצרים איתנו התקשרות

טלי דהן:  כרגע זה נותן מענה רק לכל הצוות הרפואי

טלי דהן:  הם מרימים טלפון ותוך 20 שניות הם מקבלים מענה של מתורגמן בשפה שהם צריכים

טטיאנה (טניה) מזרסקי: רגע זה רופא אמור להתקשר או שמטופל?     

טלי דהן: הרופא, הרופא מתקשר

אוריאל בוסו: איפה אתם יושבים פיזית?     

טלי דהן: לגבי המוקד עצמו? - אנחנו יושבים בקרית גת

אוריאל בוסו: למה אני שואל, כי היום מאז הקורונה, כמובן אנחנו כבר ב-2023, כשאנחנו מדברים על להרחיב את שעות הפעילות, כמובן תחת חתימה ובמומחים של סודיות ומידע רפואי וכו'

אוריאל בוסו:  אפשר לשים מוקדנים שיעבדו מהבית

טלי דהן: אין לנו בעיה של נציגים

אוריאל בוסו: לא מבחינת כמות נציגים, מבחינת שעות פעילות

אוריאל בוסו:  הרי היום גם חברות כמו ישראכרט והבנקים מחזיקים נציגים שעובדים מהבית

קריאה: זה לא אפקטיבי, לא יכול לתת מענה - - -     

אוריאל בוסו: אני אומר - תעשו פיילוט, תעשו פיילוט ותראו האם יש צורך

אוריאל בוסו:  אבל אני לא ראיתי את המוקד

טטיאנה (טניה) מזרסקי: אתם הבאתם סטטיסטיקה כמה פניות?      

טלי דהן: אני חייבת להגיד שמוקד תרגום קיים כבר הרבה שנים

טלי דהן:  ואני רואה 70% פניות ברוסית ו-15% בערבית

מיכל שוסטר: זה לא מספיק להציע את זה, צריך לעשות בקרה - - -     

טטיאנה (טניה) מזרסקי: אתם יודעים שאין תרגום בשפה האנגלית? כשמתקשרים לנתב שיחות אין אנגלית

טלי דהן: אני אסביר למה במוקד התרגום אין שרות באנגלית

טלי דהן:  ההנחה הרווחת היא שכל רופא במדינת ישראל יודע לדבר אנגלית

טלי דהן:  עכשיו אם הוא דובר רוסית אז הוא בעצמו מתקשר למוקד של דוברי רוסית ומתרגם לעברית

טלי דהן:  אבל בגדול גם מקרים שמגיעים למוקד שהם נדירים, אבל מגיעים לפתחי, לדוגמא - רוצים תרגום לאנגלית, לוקחים מספר טלפון וחוזרים אליהם תוך כמה דקות

טלי דהן:  זה נדיר

אחמד טיבי: ציינתם בדוח שלכם שילוט אזהרה ושילוט מידע

אחמד טיבי:  שילוט אזהרה בבית חולים מאיר 56% יש שילוט, בהשוואה ל-7% באיכילוב

אחמד טיבי:  מכובדי המנכ"ל, זה ממש לא טוב

אחמד טיבי:  שילוט מידע זה שונה: ברזילי 5%, איכילוב 17%, רמב"ם והעמק 42%-43%

טלי דהן: הנתונים זה בוודאי לא עובר בשום קנה מידה

רות: חשוב להגיד שהמוקד פתרון מצוין, אבל הוא לא במקום הנכחת הנגשה פיזית לשפה הערבית במרחב הציבורי ובבתי החולים בפרט

אחמד טיבי: אני זוכר שמישהו אמר לי שאיכילוב זה בתל אביב, לא מגיעים ערבים

אחמד טיבי:  ואז חשבנו שמפגיני המחאה שהשוטרים מכים מגיעים לשם

אחמד טיבי:  ואז מתברר שהם מכים במפגיני מחאה

אוריאל בוסו: הוא אמר יפו, אמרתי לו שזה ה-7 אחוזים

מירי כהן: טלי לא פירטה את הנתונים מפאת קוצר הזמן, אבל נוכל להשאיר לכם

טלי דהן: שנייה אני רק רוצה להוסיף משהו קטן

טלי דהן:  אחד הדברים שאנחנו כרגע פועלים לשפר בתוכניות העבודה שלנו זה רגע לקחת את כל השירות ב-360 מעלות, שזה אומר מהפקידה כולל הרוקחים כולל הכול, כי באמת זה מענה שאנחנו רוצים להרחיב אותו

אוריאל בוסו: תודה

אוריאל בוסו:  בבקשה מועאוויה כבהה

אוריאל בוסו:  אמרתי שבוע שעבר שהוא היה חונך שלי באמבולנס, הוא היה בפתח תקוה חובש ואחר כך פרמדיק, היו לנו נסיעות במרחב ירקון שזה כולל גם כפר קאסם וגם טייבה והמשולש, ואם לא מועאוויה לא יכולנו לתקשר

מירי כהן: רק לציין לפרוטוקול שהחוזר הזה גם מחייב גם את מגן דוד אדום את ההנגשה, לא רק את בתי החולים וקופות החולים, את כולם בעצם

אוריאל בוסו: בבקשה עו"ד מועאוויה כבהה, משרד הבריאות

מועאוויה כבהה: קודם כל אני חייב להודות על קיום הדיון הזה, דיון שאין חשוב יותר ממנו לגבי הנושא של השפה הערבית

מועאוויה כבהה:  אני מסתובב גם המון בבתי חולים ואני ממונה גיוון תעסוקתי של משרד הבריאות

מועאוויה כבהה:      אני חושב שדיברנו, טלי דיברה על המוקד, אני לא חושב שהפיתרון הוא במוקד, וכמו שציין חבר הכנסת

מועאוויה כבהה:  אמא שלי בת 72 שיושבת עכשיו מול רופא סכרת או חולה עם התקף לב במצב חירום, אני לא חושב שהמוקד הוא הפתרון

מועאוויה כבהה:  אמנם יש הנגשה שפתית במוקד, אבל צריך שההנגשה תהיה אונליין בבתי החולים

מועאוויה כבהה:  עכשיו אני רוצה גם שאנחנו כמשרד הבריאות לא מסירים אחריות, אנחנו לוקחים אחריות על כל מערכת הבריאות

מועאוויה כבהה:  אנחנו הרגולטור ואנחנו צריכים לקחת אחריות על הכול

מועאוויה כבהה:  אבל אנחנו לא צריכים שנסיר אחריות גם מבתי החולים עצמם, כי אנחנו יכולים לשפוך תקציבים מתוכניות אחרות שלי שאני גם עושה

מועאוויה כבהה:  אנחנו יכולים לשפוך מלא תקציבים בבתי חולים, אם אין ייעוד בתוך בתי החולים לכספים האלה או לתקציבים האלה, הדברים לא יקרו

מועאוויה כבהה:  אבל אנחנו חייבים להיות מעשיים, ואני חושב שיש הרבה פתרונות היום לחשוב עליהם

מועאוויה כבהה:      אנחנו היום בזמן הדיגיטל

מועאוויה כבהה:  אם היום באו"ם כל אחד מכל מדינה ומכל שפה, יכול להגיע ולשמוע את הדיון ובאותו רגע ישמע בשפה שלו, אז אני חושב שגם בבתי החולים אפשר לעשות את זה

מועאוויה כבהה:  מבחינת שילוט הגיע הזמן גם שנעבור בחלקים מסוימים במדינה, זה נהיה יותר קל ויותר קל

מועאוויה כבהה:  אבל לא רק זה

מועאוויה כבהה:  אנחנו מדברים רק על שפה ערבית בדיון הזה, אנחנו צריכים לדבר גם על אוכלוסיות מגיוון אחרות

מועאוויה כבהה:  היום שילוט דיגיטלי - אתה יכול היום אפילו במקדונלד'ס להיכנס ולבחור את השפה שאתה רוצה לקבל שירות בה

מועאוויה כבהה:  אז אנחנו יכולים באמצעים דיגיטליים ובתקציב לא גדול, כן למצוא פתרון לכל האוכלוסיות

אוריאל בוסו: אתה אומר פתרון דיגיטלי זה רעיון כשלב ראשון

אוריאל בוסו:  בכל כניסה למרכז רפואי אפשר אפילו בכמה תחנות לשים קודם כל לוח דיגיטלי

אוריאל בוסו:  בן אדם בא ובודק איפה המחלקה, איזה שפה אתה רוצה ואז פתרת מכאן איך אני מגיע לטיפול נמרץ, לפנימית

אוריאל בוסו:  זה דבר יותר קל לבקש מהמרכזים הרפואיים

מועאוויה כבהה: עוד נקודה שאני חייב לציין: היום אנחנו נמצאים במקום שאני מסתובב בכל בתי החולים, ובכל בית חולים שאני נכנס אליו התרגום הוא אחרת

מועאוויה כבהה:  אף אוזן גרון באיכילוב מתורגם לא כמו אף אוזן גרון בבילינסון ולא בשיבא

מועאוויה כבהה:  אני במשרד הבריאות מוכן לשתף פעולה עם עמותת סיכוי ואולי נבנה מילון מושגים לכל מערכת הבריאות, שפשוט לכל בתי החולים יהיה אותו תרגום

מועאוויה כבהה:  וגם אני לא נותן אופציה לשיקול דעת בנושא אם התרגום יהיה על ידי אנשי מקצוע או לא

מועאוויה כבהה:  שתרגום יהיה אחיד בכל בתי החולים ולא שבכל בית חולים יהיה כתוב משהו אחר

טטיאנה (טניה) מזרסקי: יש מילון רפואי - - -     

מיכל שוסטר: יש מחלקה לתרגום באוניברסיטת בר אילן

מירי כהן: אגב איתם ישבנו לפני החוזר, כי הם מומחים

קריאה: הוא צודק

מירי כהן: ולכן צריך למאגר שלטים שילוט אחיד

מירי כהן:  זו הכוונה

מועאוויה כבהה: אוריאל, אני מגיע לבתי חולים, אני מעדיף לראות שאין תרגום ערבית בכלל מאשר שיש תרגום מגוגל או תרגום לא נכון כי זה יותר גרוע, יותר מטעה

מועאוויה כבהה:    בנוסף אנחנו מדברים רק על שילוט ועל תרגום

מועאוויה כבהה:  חברים, לא כל המבוגרים במגזר הערבי יודעים לקרוא

מועאוויה כבהה:  גם אם אני אשים להם שלט בערבית זה לא יעזור, אז צריך לחשוב גם מחוץ לקופסה על דרכי תקשורת או תרגום אחרים

מועאוויה כבהה:  גם בכובע הגיוון התעסוקתי שלי אני עונה לפניות של חברי כנסת מהמגזר הערבי - זה לבדוק ולחייב את בתי החולים גם להגיע לאחוזים שנקבעו בהחלטת הממשלה

מועאוויה כבהה:  גם מבחינת אוכלוסיות גיוון מבחינת העסקה, כי כשאנחנו מעסיקים יותר אוכלוסיות שהם דוברי שפות, אז יש לנו יותר הנגשה תרבותית והנגשה שפתית בזמן הביקור של החולה

מועאוויה כבהה:      משהו נוסף שאני חושב עליו עכשיו במהלך הדיון - היום כל חולה שנכנס לקבל שירות, הוא בוחר באיזה שפה לעשות אותה

מועאוויה כבהה:  כבר כאשר נרשם בקבלה, לציין באיזה שפה הוא מעדיף לקבל את השירות

מועאוויה כבהה:  וככה כל התחומים שהוא מגיע אליהם הם ידעו נכון בדיוק את היעדים

מועאוויה כבהה:  אפילו בבית החולים יש לנו לפעמים 7 חדרים ויושבים שם או רופאים דוברי ערבית, דוברי רוסית, דוברי אמהרית

מועאוויה כבהה:  שכבר בתור שהוא מחכה, אז ייעדו אותו לרופא שהוא דובר את השפה של החולה

אוריאל בוסו: אני אשמח שתשבו איתם ביחד

אוריאל בוסו:  לא חושב שתהיה התנגדות

אוריאל בוסו:  גם נוציא פנייה בסיכום הדיון

מירי כהן: אני אומר שכבר ישבו והתקיימה פגישה לאור המחקר הזה עם חטיבת בתי חולים והנציגה פה מאוד רוצה לומר גם מה נעשה

מירי כהן:  ואני אשמח אם תוכלו אפילו שתי דקות לתת לאלנה שתדבר

אוריאל בוסו: אני אשמח

אוריאל בוסו:  אבל קודם יוסף עטאונה ואחר כך

אוריאל בוסו:  תודה

יוסף עטאונה: אני חושב שחברי חסך לי את הדיבור, העלית נקודות מאוד חשובות ומאוד משמעותיות

יוסף עטאונה:  אז קודם כל אני מסכים איתך והייתי אומר אותם הדברים

יוסף עטאונה:  אבל ההבדל ביני לבינך הוא שאתה נמצא ממשרד הבריאות, מה עושה משרד הבריאות שמוציא את הדברים הכי נכונים שאמרת, להוציא אותם לפועל

יוסף עטאונה:  לגבי המוקד, אי היעילות שלו והוא לא יכול לתת פתרון

יוסף עטאונה:  צריך לתת מענה אנושי תוך כדי גם במקרי חירום, גם במקרה קיצון של ילדים שלא יודעים את השפה, וגם מבוגרים, גם שיש שלט שהוא לא יכול לדעת צריך לתת את המענה הזה, ולכן צריך להיות משרד הבריאות ליזום וכל הכבוד ותודה לעמותה על העבודה שעשו והמחקר וכל והידע שיכולים לעזור

יוסף עטאונה:  צריך להתקדם בנושא לקראת משהו אחיד בכל ההתנהלות הזו של השפה

יוסף עטאונה:      אני רק רוצה להוסיף משפט אחד, כמי שבא מתחום החינוך: יש חלק מבתי החולים שהם דו לשוניים

יוסף עטאונה:  כי אחוז למשל בנגב בסורוקה שכמה אנשים יש שם יותר מ-50% מהמטופלים שם שבאים לבית החולים הם דוברי השפה הערבית, וגם במקומות אחרים בארץ זה צריך לבוא לידי ביטוי ולא רק משהו שנתקלים בו על הדרך

יוסף עטאונה:  צריכה להיות מדיניות ברורה שתנחה את כל קופות החולים

יוסף עטאונה:  זה חוזר על עצמו לא רק בתחום הזה, שמשרד הבריאות אומר בתי חולים, אז יכול להתנער

יוסף עטאונה:  הרי בסוף המימון וחלק זה משרד הבריאות

יוסף עטאונה:  משרד הבריאות לא יכול רק לתת את הכסף לבתי החולים ולא לפקח על הדברים ואיך הדברים יתבצעו, כי המטרה בסוף היא בריאות הציבור

יוסף עטאונה:  ובריאות הציבור זו גם האחריות שלכם לעקוב ולדאוג שהדברים יתבצעו גם בתוך קופות חולים וגם בבתי חולים שעושים אותם

יוסף עטאונה:  נקודה נוספת לגבי שפה, זה בקשר לחלק מהמקצועות, במיוחד בגיל של ילדים, בהתפתחות הילד, בבריאות הנפש לילדים

יוסף עטאונה:  בחברה הערבית יש מחסור בפסיכיאטרים דוברי השפה וזה משמעותי, זה קריטי, זה יכול להציל חיים

יוסף עטאונה:  חד משמעית יכול להציל, כי בגיל הזה אם לא מטפלים ואין את התקשורת המקצועית הישירה בשפה-בשפת האם, אנחנו נאבד את הילד הזה

יוסף עטאונה:  תודה רבה

אוריאל בוסו:  תודה רבה, דוקטור זאהי סעיד, יועץ מנכ"ל לשירותי בריאות כללית לחברה הערבית

זאהי סעיד: אדוני היושב ראש, תודה על קיום הדיון החשוב הזה

זאהי סעיד:  אני במקרה היום יועץ המנכ"ל, אבל בתפקידים קודמים אני גם הייתי סגן בעמק וגם הייתי מנהל רפואי

זאהי סעיד:  ובתפקידים האלה הייתי בהרבה דיונים על הנושא הזה

זאהי סעיד:  אחרי שהגיע החוזר הזה, קיבלנו אותו, העברנו אותו להנהלת המחוזות

זאהי סעיד:  בכללית יש אחראית הנגשת שירות שיושבת בהנהלה ראשית ויש רפרנטים במחוזות ובבתי החולים

זאהי סעיד:  ובעצם, לקחנו את החוזר וניסינו לקדם אותו

זאהי סעיד:  אני אישית השתתפתי בתרגום השלטים בבית חולים העמק

זאהי סעיד:  זה לא פשוט חבר'ה, זו משימה לא פשוטה לתרגם כל שלט בעברית לערבית

זאהי סעיד:  נעזרתי הרבה ולקחתי כל מיני אנשים להתייעץ איתם איך לתרגם את זה נכון כי זה אחריות איך לתרגם, כי זה לא גוגל טרנסלייט

זאהי סעיד:  צריך לתרגם את זה, ואני אומר, צריך לא לשים את השפה הספרותית אלא את השפה המובנת לאנשים

זאהי סעיד:  כי בערבית יש שפה ספרותית ויש שפה מובנת

זאהי סעיד:  אז גם בקטע הזה צריך להיות מאוד זהיר איך לתרגם ומה לתרגם

זאהי סעיד:  זו משימה לא פשוטה

מירי כהן: לכן אמרתי שזו הנגשה תרבותית ולא רק תרגום

זאהי סעיד: בהחלט

זאהי סעיד:  ואכן המספרים של העמק אני רואה שבאמת הם בין הטובים

זאהי סעיד:  עכשיו אני מבין למה, אבל זה עדיין לא מספיק

זאהי סעיד:  כי יש שם הרבה מחלקות חדשות

זאהי סעיד:  כל החצי בית החולים כרגע הוא בבנייה ובמינוף, אז יש שם הרבה מחלקות חדשות

זאהי סעיד:  זה עדיין בהחלט ציון נכשל לכל בתי החולים

זאהי סעיד:  דרך אגב, גם בקהילה אנחנו דאגנו לשילוט הזה, ואני חושב שהדבר הכי חשוב בהנגשת השירותים זה לא שלטים, זה לא כלום; אלא זה צוותים מהחברה הערבית במקומות הנכונים, באוכלוסייה הערבית

זאהי סעיד:  לא יכול להיות שבכפר כלשהו או באום אל פחם נשים רופא דובר רוסית

זאהי סעיד:  צריך לשים אנשים מהמקום, אנחנו צריכים להכשיר ולגייס אנשים בני המקום שיטפלו בהם, במבוטחים שלנו

זאהי סעיד:      אני עובד גם כרופא משפחה, וחבר'ה זה מאוד קשה, מאד קשה לתרגם מערבית לעברית ומעברית לערבית, ובתוך החברה הערבית יש שוני בין מישהו מהדרום לעומת מישהו מהצפון, ואם אתה לא מדבר איתו בצורה נכונה, אני כערבי, אני מאבד את החולה

זאהי סעיד:  אז זה לא פשוט

זאהי סעיד:  הנגשה היא מעבר לתרגום

זאהי סעיד:  ומעבר לזה צריך באמת לגייס את הצוותים

זאהי סעיד:  לכן הדבר הראשון והחיוני ביותר זה גיוס צוותים מהחברה הערבית

זאהי סעיד:  גם בבתי חולים, גם בקופות החולים, להכשיר אותם ללמד אותם שהם יתנו את השירות

זאהי סעיד:  תודה

אוריאל בוסו: תודה רבה

אוריאל בוסו:  ד"ר חוזימה אבו סיביה, נציגת האיגוד לבריאות הציבור האוכלוסייה הערבית בהסתדרות הרפואית

חוזימה אבו סיביה: תודה ליו"ר, תודה לעמותת סיכוי על המחקר ועל הנתונים

חוזימה אבו סיביה:  כולנו מסכימים שלדעת שפות זה נכס, ואפילו המחקרים מראים את זה שלדעת כמה שיותר שפות, שתי שפות ומעלה זה נכס לקוגניציה

חוזימה אבו סיביה:  אבל מה לעשות, לא לכולם יש את היכולת, זה א'; ו-ב', בזמן דחק ובזמן חירום, כולנו מעדיפים לקבל את המידע בשפת אם ולא לעשות איזשהו אנליזה, גם אם היא לא מורכבת

חוזימה אבו סיביה:  אז אני לא מצפה מבעל שמביא את אשתו ללדת אחרי ירידת מים, להבין איפה דרכו למיון יולדות בלי שילוט נכון

חוזימה אבו סיביה:  וגם לא לאמא שהיא אפילו מורה לעברית, שמביאה את הבן שלה עם התקף אסטמה, לדעת לאן לקחת את הבן שלה בזמן התקף

חוזימה אבו סיביה:  נכון שאנחנו חיים במדינה רב תרבותית עם אוכלוסיות מאוד מגוונות ועם הרבה שפות שונות, מתוכם יש חמישית שהם דוברי ערבית

חוזימה אבו סיביה:  והפער השוני הזה גורם גם לפערים בבריאות, וגם זה מביא אפילו למקרה חירום

חוזימה אבו סיביה:  ברגע שאנחנו מוצאים את הדרך לגשר על הפער הזה, אז אנחנו יכולים לעשות את זה דרך הנגשה לשונית ודרך הנגשה תרבותית והתאמה תרבותית

חוזימה אבו סיביה:       ויותר חשוב לי מאשר הנגשה שפתית בעצם לתרגם ממש אפילו ממתורגמן מקצועי, זה להנגיש את זה תרבותית

חוזימה אבו סיביה:  ועל זה יש לי כמה נקודות להגיד, 3 נקודות שאני אסכם אותן בהתאם למחקר שלכם

חוזימה אבו סיביה:  אז המחקר התמקד יותר בהנגשה של שלטים ברובד הראשוני שלו

חוזימה אבו סיביה:  אבל אני רוצה להגיד שזה לא רק שלטים

חוזימה אבו סיביה:  אנחנו מדברים על שירותי בריאות כוללניים יותר, וזה כולל גם טיפול רפואי, זה כולל טיפולים ברפואה מונעת, זה כולל דברים מינהליים בבריאות, בין אם זה טפסים, טפסי הסדרת תשלומים, טפסים כספיים, טפסי תרגום של טפסים, הסכמה מידע, תרגום אתרי אינטרנט

חוזימה אבו סיביה:  הרבה דברים אחרים, חוץ משלטים

חוזימה אבו סיביה:       הנקודה השנייה שלי זה שאנחנו לא מדברים רק בבתי חולים

חוזימה אבו סיביה:  אני כרופאה שעובדת בקהילה אז אני רואה את זה עוד יותר נוכח בקהילה

חוזימה אבו סיביה:  אני עובדת במרפאה שהיא מרפאה יועצת בעפולה, אבל היא משרתת המון כפרים ערביים שמסביב לעפולה

חוזימה אבו סיביה:  המון אוכלוסיית מטופלים שבאים למרפאה הזו והם צריכים את ההנגשה גם

חוזימה אבו סיביה:  אז אי אפשר להפריד את הקהילה מזה

חוזימה אבו סיביה:      ודבר שלישי, אני רוצה להגיד את זה מתוך ניסיון אישי: אז בתקופת הקורונה, אם אתם זוכרים אז התחלנו את המגפה עם המון מידע, המון הנחיות

חוזימה אבו סיביה:  כל שני וחמישי אנחנו קיבלנו הנחיות, ההנחיות האלה לא תורגמו לערבית

חוזימה אבו סיביה:  אני בתור רופאה לקחתי את זה על עצמי, תרגמתי את זה והפצתי בפלטפורמות שונות באופן אישי

חוזימה אבו סיביה:  ואז הפכתי להיות הכתובת הראשית של המידע לאוכלוסייה הערבית

חוזימה אבו סיביה:  זה לא אמור להיות ככה

חוזימה אבו סיביה:  זה מביא אותי להמלצה לאיגום ואיגוד מאגר שלם של כל המדינה

חוזימה אבו סיביה:  זה לא רק לבתי חולים, לא לקהילה, שיהיה איגוד מוצלח אחד לתרגום

חוזימה אבו סיביה:  וככה אנחנו נצליח לחסוך ולתרגם בשפה אחידה

אוריאל בוסו: תודה רבה

אוריאל בוסו:  ד"ר מיכל שוסטר, מומחית בהנגשה לשונית, אוניברסיטת בר אילן

מיכל שוסטר: אז קודם כל מאוד משמח אותי להיות פה בדיון

מיכל שוסטר:  אני כבר 20 שנה עוסקת בנושא

מיכל שוסטר:  זה המקצוע שלי, זאת ההתמחות האקדמית שלי

מיכל שוסטר:  מה שאני רוצה להגיד זה שלא צריך להמציא שום גלגל מחדש

מיכל שוסטר:  יש המון ידע שהבאנו מחו"ל, יש אנשים שזה המקצוע שלהם, לא כל דובר ערבית יכול להיות מתרגם ולא כל מתרגם יכול להיות מתרגם או מתורגמן רפואי

מיכל שוסטר:  המעטים בתחום שעוסקים בזה בארץ ולא כי לא צריך, אלא כי אין מודעות ואין דחיפה - ישמחו מאוד מאוד לעזור לכם, כמובן יחד עם סיכוי-אופוק, אבל יש אנשי מקצוע שזאת ההתמחות שלהם ואנחנו ממש נשמח שיהיה פה יותר נגיש ויותר טוב לטובת כולנו

אוריאל בוסו: תודה רבה

אוריאל בוסו:  יעקוב איברהים, יוזמות אברהם

יעקוב איברהים: שלום לכולם, אני קודם כל מברך על הדיון ותודה לעמותת סיכוי על העבודה המצוינת

יעקוב איברהים:  היום בגלל העומס בבתי החולים, אני אגיד עוד משהו, שהרבה רופאים מפנים את החולים לקרוא יותר מידע גם באתרים באינטרנט על המחלות

יעקוב איברהים:  ובבדיקה שאנחנו בדקנו ביוזמות אברהם לפני עשור – ב-2013 – את כל האתרים כולל גם משרד הבריאות, והמצב היה מאוד מאוד עגום

יעקוב איברהים:  עכשיו יש שינוי ממש לטובה, אבל עדיין הרבה רחוק משוויון

יעקוב איברהים:  יש כאילו רק את המידע המאוד מאוד בסיסי

יעקוב איברהים:  אז קודם כול, כאילו צריך גם לבדוק מה המצב באתרים על המחלות

יעקוב איברהים:  אני מאוד מאוד מסכים שהתרגום צריך להיות מאוד מקצועי

יעקוב איברהים:  למשל, שמתרגמים ביטויים כמו אונקולוגיה, גינקולוגיה, זה כתוב בתעתיק ולא כתוב מה באמת

יעקוב איברהים:  אז הרבה אנשים שקוראים את השפה הם פשוט לא מבינים מה שקורה שם

יעקוב איברהים:  זו הכוונה שלא צריך כל אחד שדובר השפה הערבית, שהוא צריך לתרגם אלא ממש תרגום נכון ומותאם תרבותי, תודה

אוריאל בוסו: תודה רבה

אוריאל בוסו:  אלנה סלוצקר, מנהלת תחום בכיר מטופל במשרד הבריאות

אוריאל בוסו:  שתי דקות

אלנה סלוצקר: שלום לכולם

אלנה סלוצקר:  אני עשרים שנה אחות במקצועי, עבדתי המון שנים בבית החולים, אז אני רוצה להגיד דבר כזה

אלנה סלוצקר:  קודם כל אני גם מודה מאוד על הדיון, תודה רבה גם לעמותת סיכוי שאנחנו עובדים בשיתוף פעולה

אלנה סלוצקר:  בשבועיים האחרונים אנחנו מתחילים להציג את הטיעונים למנהלי בתי חולים ולחשוב איתם ביחד מה אפשר לעשות ואיך לשפר את הנושאים

אלנה סלוצקר:  לפעמים צריך לשים זרקור ומשם ללכת

אלנה סלוצקר:  לא תמיד רואים את הכול

אלנה סלוצקר:      אבל אני רוצה להגיד שתרגום זה לא רק מתורגמנים בבתי חולים, צריך לראות את זה במכלול

אלנה סלוצקר:  היום אנחנו בעידן של חדשנות וטכנולוגיה, יש המון הדרכות דיגיטליות, ואנחנו מנגישים מידע לחולה לא רק באמצעות מתורגמנים

אלנה סלוצקר:  וצריך להכיר בזה שהחשיבה שלכם תהיה לא רק לכיוון אחד של מתורגמנים

אלנה סלוצקר:  צריך גם לחשוב על התקינה

אלנה סלוצקר:  כמה מתורגמנים פר תקינה, זה המון

אלנה סלוצקר:  כאילו אם אני צריכה פתאום מתורגמן ואני אומרת לכם מניסיון שלי כאחות הרבה שנים שיש לי ניסיון בכל מיני תחומים בתוך הבית חולים

אלנה סלוצקר:  אם צריכים פתאום תרגום פה, במחלקת הלב, ובמחלקת הילד ובעוד חדר ניתוח ובעוד מחלקות

אלנה סלוצקר:  אז כמה מתורגמנים אנחנו צריכים בבית חולים

אלנה סלוצקר:  אז נקודה למחשבה

טטיאנה (טניה) מזרסקי: זה בשבילכם למשרד הבריאות

מיכל שוסטר: נתייעץ עם המחלקה למתמטיקה גם

אלנה סלוצקר: זה גם בשבילנו, אבל בעיקר צריך לראות את זה כמכלול

אוריאל בוסו: תודה רבה

אוריאל בוסו:  הדס זיו, סמנכ"ל תוכן ואתיקה ב"רופאים לזכויות אדם"

הדס זיו: תודה

הדס זיו:  מה שאני רוצה להגיד זה שצריך לעשות זום אאוט ולראות את ההנגשה הסופית שהיא תנאי הכרחי אבל בלתי מספק

הדס זיו:  להתייחס לאוכלוסייה של האזרחים הפלסטינים בישראל, כמי שחווים הדרה, אפליה וגזענות

הדס זיו:  מה שדרך אגב הוועדה מתקבלת של משרד הבריאות המליצה להתעסק עם זה בקשר עם ארגונים בחברה האזרחית

הדס זיו:  ואני חושבת שהקהילה הרפואית שבצדק אמרתם שהיא דוגמה לקהילה, שזה לא רק הצורך, אלא זה גם החובה המקצועית שלה לעשות את ההנגשה הזאת, ואני רוצה פשוט להגיד שמשרד הבריאות בעצמו אמר שמערכת הבריאות צריכה לממש את היכולת שלה להיות מנהיגה בפועל של המאמץ למגר גזענות, אפליה והדרה בחברה בישראל, על ידי זה שהיא תיצור מרחב ציבורי שיהיה חף מכל הבעיות האלה

הדס זיו:  וצריך לראות את ההנגשה השפתית ממש כתנאי בסיסי הכרחי אבל מינימלי

הדס זיו:  צריך להבין את זה, שהוא בעיקר גם חלק סימבולי שההנגשה השפתית הזו היא גם צורך קונקרטי, אבל היא איזשהו צעד בונה אמון והתחלה של דרך כדי למגר את הגזענות כלפי החברה הזו

הדס זיו:  זהו

הדס זיו:  תודה

אוריאל בוסו: תודה רבה

אוריאל בוסו:  בקי כהן קשת, הקואליציה להנגשה שפתית

בקי כהן קשת: תודה לך, כבוד היושב ראש

בקי כהן קשת:  שתי נקודות קצרות אך מאוד חשובות כמובן, בלי להמעיט במקומו המיוחד של השפה הערבית, כשפה רשמית במדינה

בקי כהן קשת:  אנחנו עוסקים בהנגשה של כלל השפות, ויש לנו קבוצת פעילים למשל דוברי השפה אמהרית בחיפה, שמתעדים קשיים גדולים

בקי כהן קשת:  הנקודה שלנו היא כזאת: בעינינו, הנושא של הנגשה שפתית, הנגשה לשונית היא קריטית למיצוי כל הזכויות

בקי כהן קשת:  משרד הבריאות דווקא מוביל בתחום, וגם שם יש הרבה קשיים

בקי כהן קשת:  לדעתנו צריכה להיות רשות ממלכתית של המדינה שתיתן את המענה הכולל, לא רק שלא כל רופא וכל בית חולים צריך להמציא את הגלגל, אפילו לא כל משרד ממשלתי צריך להמציא את הגלגל

בקי כהן קשת:  אפילו בכנסת הקודמת הייתה הצעת חוק פרטית ואני פונה פה לחברי הכנסת, שפה אנחנו מאוד מאוד נשמח שבכנסת הזאת, עוד פעם תנסו להרים את זה, אפילו לא דובר בכל כך הרבה כסף

טטיאנה (טניה) מזרסקי: איזו הצעת חוק?     

בקי כהן קשת: להקמת רשות להנגשה לשונית, שתפעל מול כל המשרדים שתגבש את האלמנט המקצועי, את האלמנט ההדרכתי

בקי כהן קשת:  אנחנו אפילו תקצבנו שאפשר לעשות מענה ארצי, שכלל אלמנטים גם של טפסים ותמיכה בכלל המשרדים, וכל הסיפור הזה אפילו לא היה בסכומים מאוד מאוד גדולים

בקי כהן קשת:  זו הנקודה האחת,      

טטיאנה (טניה) מזרסקי: אשמח לשבת איתך

בקי כהן קשת: תודה רבה ממש נשמח

בקי כהן קשת:       הנקודה השנייה ממש בקצרה, שאני לא יודעת ואני באמת שואלת את משרד הבריאות, לגבי התת-מימוש של האפשרות המאוד מאוד חשובה הזאת של שימוש

בקי כהן קשת:  אני ראיתי שלט בקופת חולים של הילד שלי, שלט גדול על הקיר, מול הרופא, שאפשר לפנות אבל רק בתנאי שהוא עשה קודם 4 שלבים

בקי כהן קשת:  הוא היה צריך קודם לבדוק אם הוא מדבר את השפה, אם יש במשרד ואם בכל המרפאה יש דובר אחר של השפה, היה מניעה ממשית לטפל בזה

בקי כהן קשת:  וראיתי את זה בעיניים - את השלט הגדול הזה, מול הרופא, שבעצם הסיכוי שהוא ישתמש בזה, שיגיע עד שלב 4 ויתקשר היה מזערי

בקי כהן קשת:  ואני תוהה האם יש פה איזשהו אלמנט כספי והאם מחייבים אותם פר פנייה או שזה פשוט בעיית הדרכה? אבל ראיתי בעיניים שלי מניעה שברור שרופאים לא משתמשים אם כתוב להם לא להשתמש בעצם

בקי כהן קשת:  תודה רבה אדוני, ובאמת תודה על הדיון המאוד מאוד חשוב

אוריאל בוסו: חבר כנסת יאסר חוג'יראת, בבקשה

יאסר חוג'יראת: אני אתייחס בקצרה שוב

יאסר חוג'יראת:  אני אומר ככה: יש חוזר מנכ"ל שהוא מפרט את כל מה שכתוב ראיתי והכל צריך רק לבצע

יאסר חוג'יראת:  נקודה שנייה, השפה הערבית היא שפה רחבה

יאסר חוג'יראת:  אני יכול להשתמש במילה - עכשיו אני אתן לכם דוגמה קצרה: אצלנו לעלי גפן אומרים 'אורח דואלי'; במקום אחר, אומרים 'יברח'; במקום אחר, בטח זה עוד שם אחר, וכו'

יאסר חוג'יראת:  אז יש מקרים שלאותו דבר משתמשים בכל מקום בשם אחר, אז חשוב להכיר את השפה וחשוב שיהיו מתורגמנים מקצועיים

יאסר חוג'יראת:      דבר שלישי, אני חושב שזה יקל על מערכת הבריאות, אם הם יכולים לקלוט בתוך המחלקות מתמחים או מומחים של דוברי השפה הערבית, ואני איש בשורות גם: יש שר בתוך משרד הבריאות שהוא מקשיב ועושה, ואתמול התבשרנו שבעצם מאשרים 185 תקנים בפריפריה, בעיקר בצפון

יאסר חוג'יראת:  אני מקווה שינוצלו גם לשילוב רופאים מהחברה הערבית בתוך המחלקות, במקומות שאין

יאסר חוג'יראת:  והתמחויות שיש בהם דוברי השפה הערבית, שידאגו הגורמים לקלוט אנשים שיתמכו בהם

יאסר חוג'יראת:  והנקודה האחרונה צריך להמשיך את המחקר ולעשות מחקר יותר מעמיק לא רק על השילוט, אלא גם להיכנס לתוך דפי המידע ודברים אחרים בתוך בתי החולים

אוריאל בוסו:  תודה רבה

אוריאל בוסו:  עוד מילה, חברת הכנסת טטיאנה?     

טטיאנה (טניה) מזרסקי: תבורכו על התהליך

אוריאל בוסו: תודה שגם לקחת חלק והעלית את הנושא החשוב הזה

אוריאל בוסו:       סיכום הדיון: ועדת הבריאות מודה ליוזמי הדיון ולכל המשתתפים אשר תרמו להעלאת הנושא החשוב לסדר יומה של הוועדה ולסדר היום הציבורי

אוריאל בוסו:  הוועדה מבקשת ממשרד הבריאות לבחון את המענים הדרושים להנגשת השפה הערבית בבתי החולים, להכניס לתכנית העבודה של המשרד את הנושאים הבאים: א

אוריאל בוסו:  מינוי גורם אחראי במשרד הבריאות שיהיה אחראי להנגשתה של שפה ערבית ובכלל, הנגשת השפות

אוריאל בוסו:  ב

אוריאל בוסו:  התאמת שלטי בתי חולים בהתאם לחוזר מנכ"ל משרד הבריאות, בדגש על השלטים בתוך המחלקות ועל תרגום תקין ומקצועי של השילוט

אוריאל בוסו:  ג

אוריאל בוסו:  השמה של מתורגמנים רפואיים לשפה הערבית בבתי חולים ולכל הפחות, בבתי חולים שבהם יש צורך ממשי לכך

אוריאל בוסו:  כפי שגם כן אמרנו

אוריאל בוסו:      אגב, תתחילו לטפל בנושא של מתורגמנים רפואיים

אוריאל בוסו:  זה נכנס בתקציב ואפשר להתחיל לגייס לפחות ל-30 מרכזים רפואיים, 10 מיליון ש"ח שהכנסנו בתקציב, אז תנצלו

מירי כהן: הישג יפה כל הכבוד

אוריאל בוסו: הוועדה תמשיך לעקוב ולפקח על הנושא

אוריאל בוסו:  מבקש עדכון ליישום בקשת הוועדה 120 יום

אוריאל בוסו:  תעדכנו מה עשיתם בנושא, איך פעלתם בבתי החולים, האם הקימו מערכות דיגיטליות, התקדמתם בחלק מבתי החולים

אוריאל בוסו:  שנדע שזה מטופל

אוריאל בוסו:      הוועדה מבקשת ממשרד הבריאות להיפגש עם העמותות והארגונים כפי שאמרתם כאן, אשר עוסקים בהנגשת השפה הערבית במערכת הבריאות, על מנת לשתף אותם במועדים ובמענים של המשרד בנושא הנגשת השפה

מירי כהן: גם להיעזר בהם

אוריאל בוסו: זה מה שאני אומר, גם תיעזרו בהם

אוריאל בוסו:  הם מוכנים ועושים עבודת קודש

אוריאל בוסו:      תודה רבה ישיבה זו נעולה