ועדת הכספים, כנסת 25, פרוטוקול מספר 198, 2023-07-18 00:00

ינון אזולאי: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכספים

ינון אזולאי:  על סדר-היום: הצעת חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 232) (מסלול ברירת מחדל בהפקדות לחיסכון ארוך טווח לילד), התשפ"ב–2022

ינון אזולאי:  מתנצל על האיחור – ביקשתי שיאחרו קצת כי התעכבתי

ינון אזולאי:  בבקשה, נפתח בהצעה לסדר

ינון אזולאי:  בבקשה

אחמד טיבי: בוקר טוב, אדוני היושב-ראש, חבר כנסת חרדי ינון אזולאי

אחמד טיבי:  למה אני מציין שאתה חבר כנסת חרדי – כי אתמול בכאן 11 ליאל קייזר דיווחה כי המקור התקציבי להגדלת קצבאות האברך, 130 מיליון שקל, יבוא מהתוכנית – יש הצעה, יבוא מהתוכנית לפיתוח כלכלי של המגזר הערבי

אחמד טיבי:  לפני חודש וחצי הייתה הצעה של השרה סילמן להעביר 100 מיליון שקל מהכספים של החברה הערבית לחרדים ועכשיו יש ההצעה הזו

אחמד טיבי:  אל"ף אני שואל מה ההרכב הגנטי של אנשים שמציעים פעם אחר פעם הצעות כאלה, האם נערכה בדיקה רפואית לכל מי שמציע הצעות כאלה - פרוטוטייפ – כסף לחרדים מהערבים

אחמד טיבי:  שלוש, אני כרופא בעצמי מוכן לעזור אם צריך

אחמד טיבי:  ארבע, אני מבקש ממך כחבר כנסת חרדי לענות

אחמד טיבי:  וברצינות יתרה, עשיתי אתמול עשרים טלפונים

אחמד טיבי:  דיברתי עם כל המשרדים וכל הצדדים כדי לבדוק את ההצעה הזו

אחמד טיבי:  אכן באחת הישיבות שנערכו באחרונה נזרקה האופציה הזו

אחמד טיבי:  פניתי גם לגפני, גם לדרעי וגם לשרים נוספים וגם למשרד המשפטים וחשוב לי לשמוע, אבקש מכל ח"כ חרדי להשמיע את עמדתו – האם מוסרית, אתה מוכן שכסף שמיועד יעבור לחברה הערבית יעבור החרדית אותה אתה מייצג – במקרה זה 130 מיליון שקל תקציב לאברך

ינון אזולאי: תודה

ינון אזולאי:  אימאן, בבקשה

ינון אזולאי:  אחר כך אענה

אימאן ח'טיב יאסין: בוקר טוב לכולם, היום אנו בראשה של שנה חדשה, שנה היג'רית

אימאן ח'טיב יאסין:  אני מאחלת שתהיה לנו שנה של ברכה ושנה בעיקר שמתייחסת למוחלשים ושנה של זכות ושל זכויות ושל צדק, כי כל העיקרון של ההיג'רה היה להביא טוב לעולם, והנביא      אומרת מילים בשפה הערבית

אימאן ח'טיב יאסין:      שילם מחירים מאוד כבדים הוא וחבריו כדי להביא אור לעולם

אימאן ח'טיב יאסין:      אומרת מילים בשפה הערבית

אימאן ח'טיב יאסין:      הדבר השני שחשוב לי לדבר עליו הוא הנושא שהועלה ששמענו אתמול בחדשות

אימאן ח'טיב יאסין:  ברע"מ כבר שלחנו מכתב לראש הממשלה ולכל מי שצריך שיגיע אליו

אימאן ח'טיב יאסין:  מופלא איך הדברים נעשים

אימאן ח'טיב יאסין:  ממש מופלא

אימאן ח'טיב יאסין:  דווקא אנשים שנמצאים בקטגוריה של מוחלשים ושאנחנו דוגלים שיקבלו את מלוא זכויתיהם – דווקא הם מקבלים ומסכימים על זה

אימאן ח'טיב יאסין:      אנחנו ברע"מ לפני כחודש שלחנו גם מכתב בסוגיה של משרד הסביבה לשרה, והשרה ענתה לח"כ ווליד טאהא שזה לא יקרה ולא יהיה, לא רק הוא

אימאן ח'טיב יאסין:  גם פה בוועדה העניין הועלה והוזכר ופתאום אנו רואים שזה קורה

אימאן ח'טיב יאסין:  אחרי ששלחנו מכתב רשמי אנו מקבלים תשובה שיש החלטה להעביר 100 מיליון שקל, ואנו יודעים שזה מחייב החלטת ממשלה

אימאן ח'טיב יאסין:  הכוונה והתוכנית נמצאת – רק יש לקבל את אישור הממשלה

אימאן ח'טיב יאסין:  ועכשיו אנו שומעים על 130 מיליון שקל שגם על זה דיברנו לפני

אימאן ח'טיב יאסין:  אני אומרת כמייצגת של רע"מ– אנו מופתעים מאד מהשתיקה של הח"כים החרדים בנושא

אימאן ח'טיב יאסין:  אנחנו חרדים וערבים, אמורים להיות ערבים זה ולזה במקום ששנינו סובלים מהדרה לאורך שנים

אימאן ח'טיב יאסין:  אחרי 70 ומשהו שנים, שהגיע תקציב בזכות רע"מ, שיזמה את המהלך הזה ושילמה עליו מחירים רבים, עכשיו אנו רואים שאתם מוכנים

אימאן ח'טיב יאסין:  אני מקווה שההערכה שלי לא נכונה, ומצפה לעמדה ברורה

אימאן ח'טיב יאסין:  מה שמגיע, מגיע לכל אחד בזכות ולא על חשבון השני

אימאן ח'טיב יאסין:  זה כסף שהוקצה בתקציבים מיוחדים לערבים בנושאים קריטיים קונקרטיים, אם זה חינוך, בריאות, אם זה רווחה, אם זה פשיעה ואלימות, ריבונו של עולם

אימאן ח'טיב יאסין:  אנחנו חצי שנה ויש לנו כבר 124 נרצחים חוץ מהמעגלים שמסביב, המשפחות, השכנים ואף אחד לא עושה מעשה, וכשיש תקציב, הטענה תמיד שאין משאבים, אז כשיש משאבים, באים ולוקחים אותם לדברים אחרים? מצער מאוד ואני באמת מצפה לתגובה

ינון אזולאי: תודה

ינון אזולאי:  בבקשה

איימן עודה: כבוד היושב-ראש, אני מצטרף לחבריי

איימן עודה:  אנחנו נגד כל פגיעה במוחלשים

איימן עודה:  אנו בכנסת מספר שנים טובות ואני בטוח שמעולם לא שמעת מאחד מאתנו מין הסתה נגד החרדים או נגד כל קבוצה מוחלשת, גם כשהגיעו תקציבים לקבוצות מוחלשות, בין היתר חרדים, אנחנו תמיד עמדנו בצד הנכון כי צריך לחזק את המוחלשים

איימן עודה:  יש לקחת מהעשירים

איימן עודה:  אנו אנשים שתומכים בצדק חברתי

איימן עודה:  במדינה יש הרבה כסף אבל לצערי הרב, הרבה מהם במקומות הלא נכונים בכלל כמו חיזוק הכיבוש, עיבוי התנחלויות, כמו עזרה לטייקונים

איימן עודה:  צריך גישה כלכלית אחרת לגמרי

איימן עודה:  לכן לציבור החרדי ודאי מגיע אבל ודאי לא מהכסף המיועד לציבור הערבי שהוא מופלה לרעה בכל התחומים

איימן עודה:  לכן אני חושב שאנו צריכים לבדוק דווקא אחדות של מוחלשים ולא לשסות מוחלשים במוחלשים

איימן עודה:  תודה

ינון אזולאי: פינדרוס

יצחק פינדרוס: בוקר טוב

יצחק פינדרוס:  אל"ף, חבר הכנסת ד"ר אחמד טיבי, אתה יודע שאני בנושא הבדיקות הגנטיות מוכן אפילו לממן את חלקן

אחמד טיבי: אין בעיה

אחמד טיבי:  ניקח את זה מתקציב החרדים

אחמד טיבי:  גילוי נאות – דיברתי עם פינדרוס לפני שנכנסנו

יצחק פינדרוס: חבר הכנסת טיבי, להיות הגון - יש לך יותר ניסיון ממני

יצחק פינדרוס:  לעצם העניין, אתה יודע שמכתבה בעיתון, שיכולה אפילו להתבסס על אמירה שנאמרה באחת הישיבות, עד להחלטת ממשלה והגעה לוועדת הכספים הדרך מאוד ארוכה

יצחק פינדרוס:  אתה מכיר את יושב-ראש הוועדה הקבוע ואת ממלא מקומו ינון אזולאי, ואת האנשים שנמצאים פה בוועדה, ואתה יודע, שמעולם לא תרים יד לפגיעה בציבור הערבי

יצחק פינדרוס:  לכן אני מעריך, שמכותרת בעיתון עד שתעבור החלטת ממשלה ותגיע פנייה כזו לוועדת כספים ותאושר בוועדת כספים, היא דרך לא ארוכה אלא דרך ללא מוצא ואין לה שום סיכוי

יצחק פינדרוס:  לכן הייתי מציע להשאיר את הכותרות לתקשורת ולהישאר פה באווירה של עשייה מיוחדת

ינון אזולאי: אחמד, אני רוצה לומר את דעתי ודיברתי איתך בעניין

אימאן ח'טיב יאסין: התשובה רק לאחמד?     

ינון אזולאי: גם לך אתן תשובה, בנפרד

ינון אזולאי:  איימן באותה סירה, כי את אמרת דברים שאגע גם בהם

ינון אזולאי:  לגבי 100 מיליון התשובה לכולם

ינון אזולאי:  התייחסות ספציפית – אגע בזה

יצחק פינדרוס: דיברתי על הניסיון של טיבי

ינון אזולאי: אגע גם בזה

ינון אזולאי:  אתייחס לכולם אישית כפי שאליי מתייחסים באופן אישי

ינון אזולאי:  אמרנו את זה ואנו אומרים את זה – אנו יודעים להשיג תקציבים לא על חשבון השני

ינון אזולאי:  להביא תקציבים ממקומות אחרים

ינון אזולאי:  יש החלטת ממשלה שאין לפגוע בה וגם בעודפים שראית, העבירו תקציבים שהיה שם גם מכוח החלטת ממשלה

ינון אזולאי:  אסור שיקרה שזה יהיה על חשבון האחר

ינון אזולאי:  זו החלטת ממשלה, שצריך

ינון אזולאי:  העלתה גם אימאן גם את נושא האלימות בחברה הערבית – כפי שנכנס ווליד למליאה עם החולצה, יש שכעסו

ינון אזולאי:  אני הבנתי אותו כי לשמוע כל יום אחד שהוא אח שלך – כי כל אחד ערבים זה לזה, ואתה נמצא בחברה ושומע עוד אחד שנרצח ועוד אחד, ושישה ביום אחד, ושואל, עד מתי זה יקרה? זה זולג גם ליהודים, לישובים הגדולים

ינון אזולאי:  הפשע הוא פשע

ינון אזולאי:  קודם כל, גם על זה נצטרך לתת שם עוד משאבים, להעיר את המשטרה, את השר לביטחון לאומי שיטפלו בזה חד וחלק

ינון אזולאי:      לגבי מה שאמרת שלא פגענו, אני מזכיר לך, חברת הכנסת אימאן, היה לא מזמן, טרם התפרקה הממשלה הקודמת, סיפור מוסדות הפטור

ינון אזולאי:  רע"מ דאגו להביא כסף

ינון אזולאי:  היה מוסדות של המוכשר שרע"מ לא דאגו לכסף הזה, שזה היה כסף שכל שנה מגיע ושמתם אותו רק שם וכשהתחננו פה בוועדת הכספים להביא את הכסף הזה

ינון אזולאי:  זה שנלחמתם אתנו זה לא עושה לי כלום

ינון אזולאי:  בתקופה שאתם ישבתם בממשלה הקודמת אנחו כמגזר חרדי ספגנו

אימאן ח'טיב יאסין: ספגתם בגלל רע"מ?     

ינון אזולאי: את היית בממשלה כמו שאת היום באה אליי ואומרת - אני ציפיתי כרע"מ

ינון אזולאי:  זו המציאות

אימאן ח'טיב יאסין: אתה יודע שאנחנו נלחמנו על זה יותר מדי

ינון אזולאי: אין יותר מדי

ינון אזולאי:  כמו שאת אומרת היום – אין להילחם

ינון אזולאי:  להביא תוצאה

ינון אזולאי:  תוצאה לא הבאתם

אימאן ח'טיב יאסין: ינון, תשמע אותי בבקשה עד הסוף

אימאן ח'טיב יאסין:  אנחנו הלכנו לממשלה

אימאן ח'טיב יאסין:  לא רק שביקשנו שייתנו את הכסף שצריך – אמרנו שאנו מוכנים אפילו מתוך התוכנית שיוחדה לחברה הערבית ועל זה לא הסכימו

ינון אזולאי: אני זוכר שאמר שהוא מוכן מתוך התוכנית של ה-100 מיליון

ינון אזולאי:  אולי עכשיו מיישמים את זה

ינון אזולאי:  אולי זו הבעיה

ינון אזולאי:  לא יודע

יצחק פינדרוס: ינון, אתה היית פה בדיון על המוכר שלא רשמי

אימאן ח'טיב יאסין: ומה אנחנו עשינו?     

יצחק פינדרוס: קיצצו, הביאו רק לערבים

יצחק פינדרוס:  חד משמעי

אימאן ח'טיב יאסין: אני מבינה שמתנהלים מתוך נקמנות

יצחק פינדרוס: חס וחלילה

יצחק פינדרוס:  שורה תחתונה, לא ניגע בזה

אימאן ח'טיב יאסין: בתשובה שלך ינון, זה מה שיש

אימאן ח'טיב יאסין:  צר לי מאוד לשמוע את זה

אימאן ח'טיב יאסין:  אנחנו בקושי הבאנו את מה שהבאנו

אימאן ח'טיב יאסין:  אתם נמצאים כעמדת כוח עכשיו בממשלה הזו

אימאן ח'טיב יאסין:  אתם לא ארבעה ח"כים כמו שהיינו

אימאן ח'טיב יאסין:  אתם יכולים להשפיע יותר ממה שהיינו

אימאן ח'טיב יאסין:  הייתם בממשלות לאורך כל השנים, לא רק בקדנציה הקודמת

אימאן ח'טיב יאסין:  אנחנו פעם אחת

ינון אזולאי: פעם אחת ולא דאגתם לנו

ינון אזולאי:  אנחנו דואגים לכם כל פעם ואני מבטיח לך שגם הפעם נמשיך כי יש לנו אוכלוסיות חלשות

אימאן ח'טיב יאסין: אנו מבקשים את הזכות, לא מבקשים טובות מאף אחד, ומבקשים שלא תסכימו על דבר רע

אימאן ח'טיב יאסין:  לא לקחנו את הכסף שלכם

אימאן ח'טיב יאסין:  עכשיו מעבירים מהתוכנית של החברה הערבית לחרדים

אימאן ח'טיב יאסין:  זה לא מה שהיה בשנה שעברה

אימאן ח'טיב יאסין:  אתה יודע את זה

אימאן ח'טיב יאסין:  לך לסעיפים התקציביים

אימאן ח'טיב יאסין:  תבדוק מאיפה נלקח הכסף בפעם שעברה

אימאן ח'טיב יאסין:  צר לי מאוד לשמוע אותך

אימאן ח'טיב יאסין:       אני ראיתי אותך אתמול במליאה ואת זה אגיד לזכותך – ראיתי איך התנהלת כשרצו לרוץ לווליד, וכעסו, איך הרגעת את כולם ודיברת בן אדם

אימאן ח'טיב יאסין:  אני מצפה שתישאר בעמדה הזו

אימאן ח'טיב יאסין:  אילו הייתה לנו אפשרות אתה יודע וכולם יודעים כמה ניסינו וניסינו, ולא הצלחנו

אימאן ח'טיב יאסין:  לא רע להגיד שלא הצלחנו במקום מסוים, שאנו לא בעמדת החלטה והשפעה

אימאן ח'טיב יאסין:  חבל שאנו כל פעם חוזרים לסיפור הזה

אימאן ח'טיב יאסין:  70 שנה הייתם שותפים לכל הממשלות

אימאן ח'טיב יאסין:  איפה נמצאת החברה הערבית? אם אתה רוצה לבוא חשבון בצורה כזאת

אימאן ח'טיב יאסין:  חבל

אימאן ח'טיב יאסין:  בואו נדבר על זכויות אנשים וזכויות ילדים כמו שצריך, וזכויות אזרחים

ינון אזולאי: תודה רבה

ינון אזולאי:  אסכם, מה שפינדרוס אמר - אנו לא באים לגעת בכסף האחר

ינון אזולאי:  להפך, נביא ממקורות שאנו יודעים להביא אותם

ינון אזולאי:  החברה הערבית זה לא מקום שיש לגעת בשקל שם

ינון אזולאי:  אנו נגד זה

ינון אזולאי:  אנו בעד להמשיך לסייע כי אנו אותו דבר, בחברה שלנו יש אנשים מוחלשים, ובחברה הערבית יש אנשים מוחלשים

ינון אזולאי:  אנחנו מבינים לליבכם לא פחות משאתם מבינים לליבנו, רק אני אומר שבזמן שהייתם בממשלה לצערי גם אם עשיתם השתדלות - התוצאה לא הייתה תוצאה

ינון אזולאי:  תודה

ינון אזולאי:  אני רוצה לגשת לסדר-היום לגבי הצעת החוק שמונחת בפנינו, הצעת חוק הביטוח הלאומי

ינון אזולאי:      פעם שעברה בדיון הקודם בתום הישיבה דיברנו על נושא הניוד

ינון אזולאי:  תיכף ניגע בזה – כן בנקים, לא בנקים, אבל כשסיימנו ביקשנו לחזור על הצעות על אופן הניוד, איך יתנהל

ינון אזולאי:  לכן אבקש סבב מהמשרדים לשמוע נתונים, גם מביטוח לאומי נתונים שפעם שעברה ביקשנו ולא היו לנו

ינון אזולאי:  מאז שנפתחו התוכניות, כמה היו בהתחלה בבנקים, ואיך הגענו ל-80%, מה המצב שהיה כל שנה

ינון אזולאי:  אבקש התייחסות גם לזה מהביטוח הלאומי

ינון אזולאי:  נתחיל עם הנתונים מביטוח לאומי, ואז נפתח את הדיון בנושא הניוד

ינון אזולאי:  בבקשה

ציון מזרחי: תודה

ציון מזרחי:  אני מנהל תחום קצבאות ילדים בביטוח הלאומי

ציון מזרחי:  דיברנו פעם שעברה והצגנו את הנתונים, כמה שייכים לקופות גמל וכמה לבנקים

ציון מזרחי:  אני רוצה להבין את הבקשה שלך

ינון אזולאי: אני אחדד

ינון אזולאי:  אמרתם בפעם שעברה כמה בבנקים, נראה לי שהיו 80% שהיום בקופות גמל

ינון אזולאי:  כשנפתחה התוכנית ב-2017, כמה נכנסו בסוף שנה – ראית כמה בנקים וכמה קופות גמל, ובמדורג עד היום שאנו מגיעים ל-82%, האם זה היה בעיקר ככה, האם הלך – האם בשנה האחרונה מאז שעברה ברירת המחדל - חשוב לדעת

ציון מזרחי: אתייחס גם לעבודה שעשינו באחרונה בביטוח הלאומי

ציון מזרחי:  יש לזכור, שהבחירה הראשונה הייתה חלק מברירת מחדל, חלק לבנקים

ציון מזרחי:  לכן אני מציע להתרכז מה ההורים, מה כולנו עושים בימים אלה

ציון מזרחי:  איך עם ישראל מחליט לגביו ילדיו

ינון אזולאי: היום אנחנו יודעים

ינון אזולאי:  אני מבקש לדעת, מה קרה בשנת 2017, כמה הלכו לבנקים, כמה הלכו לקופות גמל

ינון אזולאי:  הרי יש לכם הנתונים, כל שנה אתם מוציאים את הנתונים האלה, ומאז שניתנה ההוראה שברירת המחדל תהיה קופת גמל בסיכון מוגבר, כמה עברו

ציון מזרחי: יכול לומר את הנתונים נכון לילדים שנולדו ב-21', כמה הורים בחרו בקופות גמל וכמה בבנקים, מדורג חמישוני לפי הכנסה

ציון מזרחי:  אולי זה ייתן פרופורציות

ציון מזרחי:  בחמישון הראשון, הנמוך ביותר, 62% מההורים כלל לא בוחרים

ציון מזרחי:  28% בוחרים בקופות גמל וכמעט 10% בוחרים בבנקים

ציון מזרחי:  לעומת זאת, בחמישון הגבוה ביותר – 44% לא בוחרים, 50% בוחרים בקופות גמל, ו-5% בלבד בוחרים בבנקים

ציון מזרחי:  אפשר לראות מתאם גבוה בין חמישוני ההכנסה לבחירה

ציון מזרחי:  רואים זאת לאורך כל הדרך, גם במסלולים עצמם שההורים בוחרים, גם בהפקדות הנוספים שההורים בוחרים

ציון מזרחי:  כמעט בכל פרמטר שיש בבחירה אתה רואה התאמה בין חמישון ההכנסה לבחירה עצמה

ינון אזולאי: ממתי רואים את זה? מ-2017?     

שולמית אלוני: זה התייחסת לילדים שנולדו ב-21'

ציון מזרחי: כן

ינון אזולאי: האם ב-2017 כשנפתחה התוכנית גם אלה היו הנתונים?     

ציון מזרחי: כן, רק יש לזכור – בבחירה הראשונה, אז הייתה התייחסות לילדים שמגיל 15 ומעלה שאוטומטית שובצו לבנק, לא כבחירה

ינון אזולאי: לכן אני שואל אותך כמה אז היו בבנק – לכן אני מבקש לדעת את המדרג של כל שנה ורוצה לדעת איפה הייתה התפנית של 80%

ציון מזרחי: הנתונים הם לא קפצו באופן חריג

ציון מזרחי:  הם לא קיבלו תפנית

ינון אזולאי: כשהעברת את זה לבנקים, היו בסיכון נמוך

ציון מזרחי: לא

ציון מזרחי:  בתחילת התוכנית – אפשרנו להורים להחליט

ציון מזרחי:  מי שלא החליט, הילד היה מתחת לגיל 15, שויך לקופות גמל בסיכון מועט

ציון מזרחי:  מי שהילד מעל 15 ולא ביצע בחירה, שויך לבנק אוטומטית

ינון אזולאי: אני שואל- - -     

אחמד טיבי: אנו רוצים נתונים

ינון אזולאי: רוצה את הנתונים מ-2017 מה שיש לך

ציון מזרחי: אז הייתה בחירה שתאמה

ינון אזולאי: וכמה היו אז בקופות גמל וכמה בבנקים?     

ציון מזרחי: צריך לחפש את הנתונים

ינון אזולאי: תחפש בינתיים במדרגה עד כיום

ינון אזולאי:  פינדרוס

יצחק פינדרוס: אני רוצה להתייחס לשני נושאים שהתייחסתי בפעם הקודמת – אל"ף, בתי השקעות, הפרטים – איך הם מגיעים לאנשים

יצחק פינדרוס:  אין להם הפרטים

יצחק פינדרוס:  לבנקים יש

יצחק פינדרוס:  מקבל מלאומי סמ"סים

יצחק פינדרוס:  מבתי השקעות אין לי הודעות – זה אחת

יצחק פינדרוס:  שתיים, מה קורה עם מי שמקפיד ולא רוצה ריבית?     

ינון אזולאי: יש מסלולי הלכה בבנקים

יצחק פינדרוס: יש מסלולי הלכה לאלה שרוצים ריבית מפוקחת

יצחק פינדרוס:  יש כאלה שלא רוצים ריבית כלל

יצחק פינדרוס:  מניח שיש גם מוסלמים כאלה

יצחק פינדרוס:  יש פתרון להם?     

אחמד טיבי: יש מסלול שריע?         

ינון אזולאי: שריע זה כמו מסלול הלכה

יצחק פינדרוס: יש כאלה שלא סומכים על היתר עסקה

יצחק פינדרוס:  האם יש להם פתרון?     

אחמד טיבי: מי יכול להסביר מה אומר מסלול הלכה, מה מסלול שריע?     

רחל עזריה: שלום, אני מרשות שוק ההון

רחל עזריה:  הרגולציה מסדירה את נושא מסלולי ההלכה ומסלולי השריע בצורה מצומצמת כדי לאפשר חופש

רחל עזריה:  כיום יש מוסדות שהגופים המוסדיים יכול לפנות אליהם ולקבל הכשר, אם זה למסלול הלכה או למסלול שריע

רחל עזריה:  ההגדרה של הרגולציה קובעת שזה יהיה בהתאם לכללי ההלכה היהודית או כללית הלכת השריע

רחל עזריה:  זה מה שהגוף המוסדי מחויב

רחל עזריה:  הגוף שנותן לו את ההכשר הזה – המדינה לא מתערבת בזה

יצחק פינדרוס: לא על זה שאלתי

יצחק פינדרוס:  האם יש מסלול בלי ריבית בכלל?     

רחל עזריה: לא קופת גמל

אחמד טיבי: מה זה מסלול שריע או הלכה?     

יצחק פינדרוס: הלכה אני יודע

יצחק פינדרוס:  לא שריע

ינון אזולאי: הם בלי ריבית כלל

ינון אזולאי:  אבל גם בבנקים אין בלי ריבית בכלל

יצחק פינדרוס: זה אחד הדברים שהעלו עכשיו – אם רוצים לתת ריבית על עובר ושב

ינון אזולאי: יש לי החוק של יתרות העו"ש, לתת ריבית, ובחוק עצמו – זה לא היה כתוב בחוק, אבל באפשרות שלי, אדם שלא ירצה לקבל ריבית יוכל להודיע

יצחק פינדרוס: זו בעיה שעלתה

יצחק פינדרוס:  אני מדבר על המצב הקיים כיום

יצחק פינדרוס:  הם אומרים שאין פתרון

ינון אזולאי: קודם כל, יש פתרון

ינון אזולאי:  אפשר לעשות שהביטוח הלאומי יכניס לגמ"חים

אחמד טיבי: אפרופו, ביקשתי נתונים לגבי ילדים, שהחיסכון שלהם הולך לקופות גמל או לבנקים, נתונים מקבילים – איפה הם נהנים יותר, הילדים? מישהו יכול לענות?     

דידי פרידלנדר: אשמח להתייחס

דידי פרידלנדר:  אגב השתתפתי פה בדיון שהיה לפני קבלת ההחלטה הקודמת לפני שנה, בממשלה הקודמת, שלשמחתי התקבלה העמדה להעביר את הילדים שנולדים מנובמבר 22' למסלול גמל לסיכון מוגבר

דידי פרידלנדר:  אני רוצה להבהיר את הנושא ההלכתי כי יש הרבה בלבול בציבור ואין הבדל בעניין הזה בדת היהודית או המוסלמית

דידי פרידלנדר:  לכל הבנקים, לכל בתי ההשקעות יש היתר עסקה

דידי פרידלנדר:  כלומר לעניין ריבית, לכל המסלולים, ולא משנה מה הלקוח בחר, יש היתר עסקה

דידי פרידלנדר:  אין לזה שום קשר למסלול ההלכתי

דידי פרידלנדר:  לנושא הריבית אין פתרון, כלומר בכל המקומות יש ריבית, יש היתר עסקה

דידי פרידלנדר:  אין כרגע מענה לציבור שרוצה ללא ריבית כלל

דידי פרידלנדר:      שתיים, הנושא ההלכתי

דידי פרידלנדר:  המסלולים ההלכתיים שקיימים, שההורה יכול לבחור בקופות הגמל ובבנקים מתייחס לנושא של השקעה בחברות מחללות שבת

דידי פרידלנדר:  לא קשור כלל לנושא הריבית והיתר העסקה

דידי פרידלנדר:  השקעה כהלכה, שאדם שרוצה שהכספים שלו לא יושקעו בחברות מחללות שבת או שאינן שומרות כשרות וכו', הכספים האלה עוברים השגחה ויש תעודת כשרות למסלולים האלה בכל החברות המנהלות

דידי פרידלנדר:  אין לזה קשר לנושא הריבית כלל

דידי פרידלנדר:      לשאלתו של חבר הכנסת טיבי, היכן הילדים נהנים יותר, וזה עלה בכל הדיונים הקודמים והוצגו נתונים ברורים, שילד שנולד והכספים הושקעו במסלולי גמל עם סיכון מוגבר, יקבל בגיל 21 פי שישה יותר ממה שיקבל ילד שהלך בברירת המחדל או ההורים שלו בחרו במערכת הבנקאית – המספרים הוצגו בישיבות קודמות

אחמד טיבי: זה נכון? פי 6? שהבנקים יענו

דידי פרידלנדר: ישבנו כאן לפני כשנה בשיא המשבר שהיה בשוק ההון

דידי פרידלנדר:  נציגי הבנקים אמרו: בזמן כזה להעביר ילדים לסיכון מוגבר נראה לנו הזוי והינה אנחנו נמצאים שנה אחרי והמשבר – לא יכול לומר שחלף, גם אני לא ציפיתי שכל כך מהר שוק ההון יחזיר את ההפסדים או כמעט את הכול של מה שהיה בשנת 22'

דידי פרידלנדר:  אנו צריכים להזכיר לציבור כולו – מדובר בהשקעה של 20 שנה

דידי פרידלנדר:  ב-20 שנה שוק ההון ייתן את התוצאות הטובות ביותר

דידי פרידלנדר:  זה שיש באמצע כמו בשנת 22' ירידה לא צריך להטריד את היושבים פה או את הציבור

ינון אזולאי: תודה

ינון אזולאי:  איגוד הבנקים, יש אפשרות? אני חושב שדווקא תהיו מרוצים, ללא ריבית

גלי כספרי: כרגע אין מסלול כזה

גלי כספרי:  אנחנו צריכים לבדוק אם יש אפשרות למסלול כזה

גלי כספרי:  לא יודעת לענות עכשיו

ינון אזולאי: תכף נמשיך בדיון

ינון אזולאי:  שאלה קטנה – אתמול התקיים פה דיון על עתירות ידע

ינון אזולאי:  הוזמנתם לדיון

ינון אזולאי:  אתה מכיר את זה, לומר למה הבנקים לא יכולים לתת הלוואות לחברות הייטק פה בישראל? ראיתי שאתמול הצצת והלכת, חשבתי שחשבת שטעית

טיבי רבינוביץ: שמענו על הצעת החוק

טיבי רבינוביץ:  לא השתתפנו בדיון

טמיר כהן: הוזמנתם לדיון הזה מספר רב של פעמים לבקשת חבר הכנסת ולא טרחתם להצטרף

טיבי רבינוביץ: אנחנו פה כל כך הרבה ישיבות שמצאנו דיון אחד שלא השתתפנו

ינון אזולאי: זה נושא אחד והיו שישה דיונים

ינון אזולאי:  אבל יש האפשרות מחר, 09:30 מחר יש דיון

ינון אזולאי:  תגיעו, נשמע את דעתכם

ינון אזולאי:  הרב גפני ישמח לראות אתכם

ינון אזולאי:  כל פעם שהוא רואה אתכם – הוא זורח

א טיבי רבינוביץ: אין סיבה שנמנע ממנו את זה

ינון אזולאי: מקווה שלא תמנע מאתנו את התענוג הזה

ינון אזולאי:  בבקשה

דניאל בלנגה: שלום, אני ממשרד האוצר, נשמח להציג את עמדתנו

דניאל בלנגה:  מאז הדיון הקודם עשינו שיעורי בית

דניאל בלנגה:  עשינו לא מעט דיונים גם עם גורמים חיצוניים, גם בתוך הבית אצלנו

דניאל בלנגה:  כרגע עמדתנו לגבי כלל תוכנית חיסכון לכל ילד היא כזו: קודם כל אנו חושבים שהבנקים לא צריכים להיות חלק ממסלול חיסכון לכל ילד

דניאל בלנגה:  אנו חושבים שביחס לקופות גמל הם מוצר נחות ובסופו של דבר מה שטוב לפנסיה ולחיסכון לאורך טווח הוא צריך להיות טוב גם לחיסכון ארוך טווח לילד

דניאל בלנגה:      לגבי המלאי הקיים אנו חושבים שצריך לאפשר ניוד לקופות הגמל, ככל שההורים ירצו בכך, וגם לתקן את עניין המיסוי ולדחות אותו כדי לא לפגוע במשפחות האלה

דניאל בלנגה:  מהבדיקה שעשינו ובעיקר רשות שוק ההון שעבדה הרבה מאוד שעות על נושא הניוד, יש הבדל מאוד גדול בין הניוד של המלאי לניוד של הזרם

דניאל בלנגה:  לייצר פלטפורמה שבה אנשים יוכלו לעבור בין בנקים לקופות גמל באופן שוטף, זה משהו מאוד מסובך שיכול לקחת שנים, ולא ברור איך בדיוק לעשות את זה

דניאל בלנגה:  לעשות את הפלטפורמה רק עבור קופות הגמל עצמן היה אירוע מאוד גדול בפני עצמו

דניאל בלנגה:  לגבי המלאי הקיים זה הרבה יותר פשוט – פעם אחת האדם עובר לקופות גמל וזה נגמר

ינון אזולאי: פעם אחת במצב הקיים

דניאל בלנגה: אם אתה עושה ניוד רק למלאי הקיים

ינון אזולאי: זה במידה שאנו מבטלים את הבנקים

דניאל בלנגה: נכון

אימאן ח'טיב יאסין: גם אם אפשר להרחיב לגבי הניוד, מה קורה לגבי ההפסד, מה שדיברנו אז?     

דניאל בלנגה: לעמדתנו לא צריך להיות הפסד

דניאל בלנגה:  כל עוד לא דוחים את אירוע המס אין הפסד בניוד

דניאל בלנגה:  זה כמו לנייד מקופת גמל אחת לשנייה

דניאל בלנגה:      לצד ביטול הבנקים מהתוכנית אנו חושבים שנכון להכניס מסלול חיסכון נוסף לקופות גמל שיהיה בסיכון עוד יותר נמוך ממה שיש היום הסיכון המועט, לתת לאנשים שהם מאוד שונאי סיכון אפשרות לחסוך בסיכון מועט גם בקופות הגמל

רחל עזריה: לדייק – שיהיה מסלול שמשקיע בעיקר בקרנות כספיות, בפיקדונות, כך שיוכל להתחקות, חיסכון במסלול הבנקים

דניאל בלנגה: לגבי ברירת המחדל, כיום ברירת המחדל של הילד השני היא לפי מה שקורה בילד הראשון

דניאל בלנגה:  אנו חושבים שזו צריכה להיות אותה ברירת מחדל לכל האנשים

ינון אזולאי: כי אתה יוצא מנקודת הנחה שאין בנקים

דניאל בלנגה: נכון

ינון אזולאי: אגב, אני מבין שזה רק אחרי דיונים מעמיקים שהיו, והחלטתם את זה

ינון אזולאי:  מה יקרה אם החוק הזה לא עובר, ובעוד פחות מחצי שנה יש מכרז – מה תעשו אז האוצר?     

דניאל בלנגה: בגלל שבחוק כתוב שכן יש אפשרות לבנקים, אנו כן רוצים לגרום לבנקים להציע מסלולים יותר אטרקטיביים לחוסכים

דניאל בלנגה:  נעשה את המאמצים

ינון אזולאי: יש החוק שאומר, ולכן תהיה חייב לצאת במכרז

ינון אזולאי:  יש עוד הצעה שיצאה לשוק – להביא חוק ממשלתי שמוציא את הבנקים

ינון אזולאי:  מה דעתך?     

דניאל בלנגה: זה כמובן אפשרי

ינון אזולאי: אין לי בעיה לסחוב אתכם על הגב שלי

ינון אזולאי:  בכיף

ינון אזולאי:  אבל גם אני בתוך עצמי התלבטתי, מתלבט עדיין אם להוציא את הבנקים, לא להוציא

ינון אזולאי:  כשאני שומע אותך, אני אומר: לא יכול להיות שהאוצר ואני באותו ראש

ינון אזולאי:  יש פה משהו

ינון אזולאי:  אתה מכיר אותי, שם את האמת על השולחן

ינון אזולאי:  לכן כשאתה אומר – להוציא את הבנקים, אני אומר: לא כדאי להוציא את הבנקים

ינון אזולאי:  אני זורם איתך

ינון אזולאי:  הרי בחלק מהדיונים שהיו- -     

אליהו דלל: מה הכי נכון לחוסך

ינון אזולאי: אם אתה אומר בכיוון הזה, נעביר מה שצריך עכשיו להעביר

ינון אזולאי:  אני גם לא רוצה לכת נגד ממשלה

ינון אזולאי:  תביא חוק ממשלתי

ינון אזולאי:  אף אצמיד את שלי בדרך כזו או אחרת שמבטלים את הבנקים

ינון אזולאי:  מה אתה אומר?     

דניאל בלנגה: קודם כל, זה אפשרי

ינון אזולאי: אז למה לא הבאתם את זה עד עכשיו?     

דניאל בלנגה: ההצעה שלך עברה ועדת שרים גם בממשלה הקודמת וגם בממשלה הזו שעברה דין רציפות, וההצעה אמרה במקור להוציא את הבנקים

ינון אזולאי: ההצעה שעברה – אין בעיה

ינון אזולאי:  תפתח את הפרוטוקולים

ינון אזולאי:  כמה זמן התעכבה ההצעה הזו עד שבאה לדיון?     

שולמית אלוני: קצת מיתמם לומר את זה כי עמדתכם עד כה הייתה לא להוציא את הבנקים מהתמונה

שולמית אלוני:  עמדת החשב הכללי היה לא להוציא

ינון אזולאי: החשב הכללי, אני חושב עליך, אל תדאג

ינון אזולאי:  תכף נגיע אליו

ינון אזולאי:  רק אומר לך שההצעה הייתה תקועה בוועדה, לא הסכימו לי לקדמה בממשלה הקודמת כי אמרו לי – אנחנו מביאים הצעה ממשלתית

ינון אזולאי:  אני אומר להם: למה לא הבאתם? היה פה יושב-ראש אלכס קושניר ולזכותו ייאמר – הוא עזר לי בהצעה הזו

ינון אזולאי:  הוא אומר: כל פעם אמרו: אנחנו מביאים הצעת חוק ממשלתית

ינון אזולאי:  חיכיתי עד  הרגע הזה

ינון אזולאי:  ראיתי שלא מביאים אז המשכתי

ינון אזולאי:  אם אתה אומר – חכה שבוע, הינה, אני מחכה, לא מקדם את הצעת החוק הזו

ינון אזולאי:  תביא הצעת חוק ממשלתית

ינון אזולאי:  אם מפריע שאצמיד את שלי, לא מצמיד את שלי

ינון אזולאי:  אם אתם כל כך בטוחים בזה, קדימה

דניאל בלנגה: אני מציג את עמדת האוצר

ינון אזולאי: אבל אתה אומר את זה ואומר רק מה שאתה רוצה לענות

ינון אזולאי:  עמדת האוצר – תסתכל בשנים האחרונות, מאז שזה קיים עד היום, תן לי תשובה

ינון אזולאי:  אין לכם תשובה על זה

ינון אזולאי:  אם תגיד – עזוב, מתאים לנו, מקסימום נרכב עליך, יש לי גב רחב, אתם לא היחידים

ינון אזולאי:  אבל תרכבו עליי גם כשאני רוצה בדברים אחרים

דניאל בלנגה: אני לא רוצה להיכנס לעניין של מי מציע אבל אני רוצה להבהיר לאור שאלת היועצת המשפטטית

דניאל בלנגה:  בדיון הקודם אמרנו שאנו רוצים להשאיר את הבנקים, אבל לטעמנו, להשאיר את הבנקים ולעשות ניוד בלי שום תנאים על הבנקים – יהיה יותר גרוע מהמצב הקיים

ינון אזולאי: עוד יהיה

שולמית אלוני: בהינתן זה שיש מגבלות על הבנקים, כלומר שתנאי התחרות הם שווים?     

דניאל בלנגה: אבל אני לא יודע היום אילו תנאים אני יכול לעשות על הבנקים ולא רואה לעשות זאת- - -     

ינון אזולאי: אפשר להביא מסלולים שיהיו מתחרים בבנקים

דור פישר: בקופות הגמל

ינון אזולאי: אז מה הבעיה? תביא את הבנקים, יתחרו, ועוד יותר תהיה תחרות

דניאל בלנגה: פה הבעיה שאנשים נשארים בבנקים, ואנחנו לא רוצים לתת להם את האופציה הזאת

ינון אזולאי: מי ששומע אותי עכשיו, במיוחד אלה מאיגוד הבנקים, לא מאמינים, אומרים: משוגע – כל הזמן נגדנו – מה קרה עכשיו הוא אתנו? אל תיקחו את זה לקצה

ינון אזולאי:  אני מייצג את שני הצדדים

ינון אזולאי:  אבל תן חיוך על הדרך טיבי

ינון אזולאי:  ולא משנה מה התוצאה, תצא עם חיוך

ינון אזולאי:  כולם פה

ינון אזולאי:  אין דבר כזה שלא יוצאים עם חיוך

דניאל בלנגה: העמדה תמיד הייתה שאם משאירים את הבנקים, זה בשני תנאים - אחד, עם ניוד ושתיים שאנו עושים להם תנאים הרבה יותר מחמירים

דניאל בלנגה:  אנחנו לא יודעים – אל"ף, הניוד, האם זה אפשרי וכמה זמן זה ייקח, וזה יכול לקחת שנים

דניאל בלנגה:  בי"ת, אנו לא יודעים אילו תנאים- - -     

ינון אזולאי: העמדה שלכם היתה שזה יכול לקחת מקסימום שנה

דניאל בלנגה: אני לא מכיר כזו עמדה

ינון אזולאי: אמרו יל

ינון אזולאי:  יש לי מידעים באוצר מבפנים

ינון אזולאי:  בבקשה

רחל עזריה: לעניין הניוד, מה שאמרנו גם בפעם הקודמת – יש פה שני רגולטורים בשני התחומים וגם זה יוצר פער כי אם רוצים ליצר ניוד, צריך לייצר שפה משותפת וממשקים אחידים

ינון אזולאי: אמרתי - גם את זה נסדיר

ינון אזולאי:  החשב הכללי

אורי סבג: היו לנו הרבה דיונים במשרד, עוד לפני הדיון הקודם, מאז הדיון הקודם ועד עכשיו

אורי סבג:  אנו באים כעמדה משרדית

אורי סבג:  מיושרים, לגבי הבנקים לא ננהל מלחמה להשאיר אותם ובלבד שייפתח המסלול שדניאל הציע, שמשקיע באג"ח מדינה, במק"מים וכו'

ינון אזולאי: אתם עדיין בדעה להשאיר את הבנקים רק מתיישרים

ינון אזולאי:  מי אמר שזו הדרך הישרה?     

אורי סבג: בסוף הגענו להכרעה

אורי סבג:  יש לנו עמדת שר

ינון אזולאי: אני שמח שיש עמדת שר

ינון אזולאי:  מאוד מעריך את השר

ינון אזולאי:  עולה בי מחשבה, כן לעשות את זה, כן להוציא את הבנקים, לא להוציא את הבנקים

ינון אזולאי:  אני חושב לכאן ולכאן

ינון אזולאי:  תן לנו את החשיבה שלכם שהייתה לא להוציא את הבנקים

אורי סבג: התייחסנו לשני היבטים – אחד זה הסיכון, וברגע שאנו פותחים מסלול שהושקע באג"ח מדינה ובמק"מים, אנו ממזערים את הסיכון

אורי סבג:  היו לנו כמה שיקולים

אורי סבג:  השיקול המרכזי היה נושא הסיכון

אורי סבג:  ברגע שאנו פותחים מסלול נוסף יחד עם רשות שוק ההון ונותנים את כל המסלול הזה, אנו יודעים שמזערנו את הסיכון כי היום המסלול עם הסיכון המועט הוא עדיין בגדר סיכון כלשהו עם אלטרנטיבה לסיכון הרבה יותר נמוך

ינון אזולאי: בבקשה

רחל עזריה: הקמת מסלול שמתחקה אחר מסלול דומה כמו בבנקים – בקופות גמל, לא רק שנותן אותו מסלול למי שמעוניין; מאפשר את כל הפלוסים והיתרונות של קופות גמל

רחל עזריה:  ניודים בין מסלולים, ניודים בין קופות גמל - כל הדבר הזה כבר מוסדר היום

רחל עזריה:  יש אכיפה על זה, יש ממשקים

רחל עזריה:  לא צריך לייצר משהו חדש

רחל עזריה:  זה קיים ועובד ולכן הקמת המסלול לא דורשת זמן רב

ינון אזולאי: אתה אומר מבחינתכם, אם אנחנו הולכים להוציא את הבנקים, צריך להיות שורה אחת בחוק שמבקשת להוציא בנק והכול מוסדר כבר

רחל עזריה: אנו תוך זמן קצר נשתדל להקים את המסלול הזה

ינון אזולאי: אתם אומרים לנו מצד אחד – אל תכריח אותנו בחוק שזה יהיה בסיכון המוגבר

ינון אזולאי:  אתה אומר – תעשו שורה אחת – תוציאו את הבנקים מחיסכון לכל ילד, אנחנו כבר מסתדרים עם השאר

רחל עזריה: לא, אני אומר שאם רוצים להוציא את הבנקים ורוצים חלופה שקופות הגמל ייתנו, אנו יכולים לדאוג לזה

קריאה: 	יש המלאי

רחל עזריה: זה סוגיה שנייה

רחל עזריה:  יש המלאי של הסיכון המועט ויש של הבנקים, זה שתי קבוצות שיש לטפל בהן רטרואקטיבית

אורי סבג: לגבי המסלול בחקיקה אנו חושבים שזה לא נכון כי חלילה במקרה של אירוע ורוצים לשנות וכבר ראינו מצבים שהיה קשה לחוקק ואין ממשלה מתפקדת וכו'

אורי סבג:  חוזר מנכ"ל זה הרבה יותר פשוט

אורי סבג:  תוך 24 שעות יוצא חוזר

דור פישר: ייקח תקופה אבל נוציא

ינון אזולאי: 72 שעות

ינון אזולאי:  אגב, זה היה בדצמבר 22 שהעברתם את המסלול – מה קרה אז שהעברתם את זה למוגבר? מה החשיבה שהייתה אז?     

רחל עזריה: קודם כל, הדבר הזה - התחילה חשיבה בעניין והתקיים דיון

רחל עזריה:  נתנו גז

ינון אזולאי: בנק ישראל נמצא פה? עמדת בנק ישראל, חיסכון לכל ילד

גרניט אופק: עמדת בנק ישראל היא שאנו לא רואים סיבה לשלול את יכולת הציבור לבחור את המסלול בבנקים

גרניט אופק:  יחד עם זאת לא נתנגד למה שתחליט הוועדה

ינון אזולאי: אנו מדברים, לפי עמדת האוצר פה, להוציא את הבנקים מהתמונה

ינון אזולאי:  לא תתנגדו?      

חן פליישר: שלום, אני מהמחלקה המשפטית בבנק ישראל

חן פליישר:  אני רוצה להפריד בין המלאי לזרם

חן פליישר:  גרניט דיברה על הזרם

ינון אזולאי: מפה להבא

חן פליישר: אנו חושבים שבהסתכלות צרכנית על הלקוחות נכון לאפשר להם מגוון ושהם יבחרו, אבל אם יוחלט אחרת, לא- - -     

ינון אזולאי: קודם כל, זו התקדמות

ינון אזולאי:  אני מפרגן לכם כי ביתרות על העו"ש ביקשתי להביא הצעת חוק טרומית, ועירב כבר את ראש המשלה של נביא

ינון אזולאי:  שלא מקבלים את הדעה שלנו כמחוקקים

ינון אזולאי:  אז קודם כל, שהגענו למצב שבנק ישראל הכיר בנו כמחוקקים, פה אפשר אפילו לסיים את הדיון בשיא

ינון אזולאי:  זו התרגשות

ינון אזולאי:  קודם כל תודה רבה לכם

ינון אזולאי:  רק אגע בנושא העו"ש, גם נשלח מכתב לנגיד, מקווה שיקבל את התשובה

ינון אזולאי:  הבעתי דעתי שאני רוצה כבר להעלות את ההצעה הזו לסדר-היום

ינון אזולאי:  מקווה שיענה לי תשובה, ביקשתי גם לא דרך ראש הממשלה – אני לא רוצה להטריד את בריאותו של ראש הממשלה, נאחל לו גם רפואה שלימה ושיהיה חזק

ינון אזולאי:  יש לו מספיק דברים להתעסק בהם מאשר הצעה טרומית של ינון אזולאי

חן פליישר: רק אשלים

חן פליישר:  ככל שמדברים על מלאי, יש לעשות פה ניתוח יותר מעמיק

ינון אזולאי: לפני המלאי, על הזרם את אומרת - בהסתכלות שלכם, תרחיבי לנו קצת

ינון אזולאי:  שמענו את הדעה של החשב הכללי, של אגף התקציבים באוצר

גרניט אופק: אנו מדברים על החדשים

גרניט אופק:  התפיסה היא פשוטה – גם מסלול שהוא סיכון מופחת, עדיין המילה סיכון מופיעה בתוכו

גרניט אופק:  זה לא נטול סיכון לחלוטין

גרניט אופק:  יכול להיות שיהיו אנשים שיעדיפו 0 סיכון לגמרי

גרניט אופק:  לכן כשנשאלנו לגבי הניוד, בזהה חשבנו שזה רעיון טוב ונרתמנו לעזור ולחשוב איך לעשות את זה, כי לטעמנו זה מצב שכולם משיגים את מטרתם, לא שוללים זכות בחירה מלקוחות, וגם מאפשרים מעבר ושינוי – שוב, רק לגבי חדשים

ינון אזולאי: יש הבדל בין ניוד לבין הוצאת הבנקים

ינון אזולאי:  פה מונחת על השולחן הצעה, ועל זה דיברו, שצידה האחד אומרת – הוצאת הבנקים מחיסכון לכל ילד מכאן ולהבא

ינון אזולאי:  מה שהיה – הבנקים יתייחסו לזה תכף, גם ישבתי איתם

ינון אזולאי:  יש ודאי עם אלה שנמצאים ל-18 שנה

ינון אזולאי:  יש כאלה שכנראה לא מספיק אחראים לכסף שלהם כמו מי שיושב בראש הישיבה ואכלו אותה

ינון אזולאי:  18 שנה

ינון אזולאי:  לכן אני אומר תמיד - הצעות חוק שאני מביא, בדרך כלל לא מביא אותה כנגיעה אישית

ינון אזולאי:  יעיד על זה ציון מביטוח לאומי שהקופות של הילדים שלי דרך ללא מוצא

ינון אזולאי:  גם ההצעה הזו לא תעזור לי, אני יודע

ינון אזולאי:       לגבי היתרות בעו"ש, גם איני נוגע

ינון אזולאי:  אני לא זוכר מתי היה לי פלוס בעו"ש

ינון אזולאי:  כל הצעת חוק שאני מביא – אין לי נגיעה אישית

ינון אזולאי:  לכן אני אומר הכול

ינון אזולאי:  אבל אני רוצה לחדד איתך – לגבי הניוד, זה ניוד על הקיים כי אם אני מוציא את הבנקים, בין קופות הגמל ניוד זה מובן וטוב, וטוב שיהיה

ינון אזולאי:  אם את מדברת על ניוד, זה ניוד שהבנקים נמצאים

ינון אזולאי:  מצד שני, ההצעה שמונחת פה כרגע, שזה צד אחד של ההצעה, זה ללא הבנקים, שמוציאים אותם לגמרי מהחיסכון לכל ילד ועל זה את אומרת – אנו לא מתנגדים

ינון אזולאי:  חידדתי נכון?     

חן פליישר: קדימה

ינון אזולאי: אני מסתכל רק קדימה

ינון אזולאי:  אחורה זה צריך לנייד

ינון אזולאי:  זה משהו אחר

ינון אזולאי:  תכף ניכנס לאחורה

חן פליישר: יש היבט צרכני שאנו מניחים שהוא נכון וזה הלקוחות והיכולת שלהם לבחור בין מוצרים פיננסיים שונים עם מאפיינים שיש בהם שונות

חן פליישר:  אנו חושבים שיש ערך בזה שלקוחות יוכלו לבחור מתוך מגוון

חן פליישר:  אם יוחלט שלא- -      

אורית פרקש הכהן: האם היית תומכת בחוק שהעברנו פה בוועדה, לכפות את ביטול כברירת מחדל או את המשך העצמתו של ביטוח המנהלים? מה הייתה עמדת בנק ישראל לו הייתם משתתפים בדיון הזה? האם גם אז הייתם תומכים בזכות הבחירה של הלקוחות? יש פה משהו קצת דומה

חן פליישר: לא יודעת להתייחס

חן פליישר:  לא מכירה

אורית פרקש הכהן: לא סתם שאלתי את השאלה כי לדבר פה על זכות בחירה - קצת מגוחך בעיניי

גרניט אופק: אנו לא מכירות את הצעת החוק שגברתי שואלת

יפעת שאשא ביטון: יש פה אותו אירוע באופן כללי, שבו אין זכות בחירה

יפעת שאשא ביטון:  הציבור לא מבין כלום בנושאים הללו

יפעת שאשא ביטון:  המערכת לא תחרותית

יפעת שאשא ביטון:  אני למשל שמעתי שבחלק מהחסכונות מטעם הבנקים, אותו ילד שחוסך או שהמדינה שמה, זה גם כסף שהמדינה שמה בשביל הילד, והיא רוצה בצורה פטרנליסטית שהמקום הזה יהיה במקום שנותן לה הכי הרבה רווח, ואני שומעת שבחלק מהחשבונות האלה הבנקים נותנים פחות ריבית מאשר אם היה בא אדם מהרחוב וסוגר את הכסף הזה לסכום ארוך ונותנים לו פחות כי זו תוכנית של הממשלה ואף אחד לא מתעניין מה קורה שם

יפעת שאשא ביטון:  לכן לדבר פה על זכות בחירה טיפה מנותק מהסיטואציה, לכן שאלתי אותך את השאלה על ביטוח המנהלים כי בביטוח המנהלים היה אותו דיון, שבאה הממשלה, מסבירה שהציבור מפסיד הרבה מאוד כסף מהמכשיר הזה, ויושבים פה מהצד השני ואומרים: אבל בוא ניתן לציבור זכות בחירה

יפעת שאשא ביטון:  אז שאין לציבור באמת הבנה אמיתית בנושאים האלה

יפעת שאשא ביטון:  זכות הבחירה שלו - אין פה עמדה שווה של הבנה בנושאים האלה בין הציבור, אבל הייתי מצפה שבנק ישראל יבין את זה

ינון אזולאי: בנק ישראל, לגבי המלאי הקיים מה עמדתכם מבחינת ניוד? אני מדבר על מסלולים לא כמו ריבית גבוהה ל-18 שנים שזה אירוע אחר לגמרי

ינון אזולאי:  אני מדבר על המלאי הקיים

ינון אזולאי:  יש מלאי קיים שאדם רוצה להעביר – הוצאנו את הבנקים, הילדים הקיימים עכשיו רוצים להעביר את הכסף שלהם מבנק לקופת גמל, במסלולים שיש תחנות יציאה – כרגע מדבר על אלה שיש בהם תחנות יציאה

גרניט אופק: אין בעיה

גרניט אופק:  רק צריך לעשות ממשק לראות להיכן הכסף הזה עובר

שולמית אלוני: ההעברה תהיה מהבנק בנקודת היציאה לקופת גמל

שולמית אלוני:  כמה זמן אתם חושבים שייקח להקימו?     

גרניט אופק: היום בנקודות יציאה אפשר

אורי סבג: בתוך הבנק את מעבירה מסלול

גרניט אופק: לקופות גמל זה בוודאות אין אז צריך לפתח את זה

גרניט אופק:  אין לנו התנגדות לזה

שולמית אלוני: כמה זמן אתם חושבים שצריך לקחת בניית ממשק כזה?     

גרניט אופק: יש לשאול את הבנקים

אורית פרקש הכהן: אני מתנצלת בפני כל המשתתפים בדיון הזה שאני לא במיטבי

ינון אזולאי: באת מוועדת חורה? יש פה אווירה רגועה

אורית פרקש הכהן: אתם עושים דברים נוראיים, ינון, אתה יודע את זה

ינון אזולאי: טיבי, עמדתכם לאחר ששמעתם פה לגבי הוצאת הבנקים בשוטף מחיסכון לכל ילד

ינון אזולאי:  בבקשה, גלי

גלי כספרי: אתחיל עם שאלה – האם יש מישהו בשולחן הזה שיכול להבטיח להורים שנולד להם ילד עכשיו, היום, תשואה של מעל 4% בכל שנה ל-18 שנה הקרובות? האם יש מישהו פה שיכול להבטיח את התשואה הזאת?     

ינון אזולאי: בבקשה, לובי 99

משה שמיר: בנייר העמדה ששלחנו גם למשרד האוצר וגם לח"כים יש גרף משוק ההון משנת 1870

משה שמיר:  משנת 1870 השוק נותן בממוצע בין 8% ל-9%

משה שמיר:  לומר שבעתיד זה לא יהיה זה בעייתי

גלי כספרי: לא שאלתי על ממוצע

גלי כספרי:  שאלתי על כל ילד שנולד היום, לתת לו תשואה מובטחת של מעל 4%

גלי כספרי:  לא ממוצע

משה שמיר: גם הבנקים - אין משמעות לתשואה בכל שנה

משה שמיר:  בחיסכון ל-18 שנה מה שקורה באמצע הוא חסר משמעות

משה שמיר:  יש ירידות, וכשיש ירידות ואנו ממשיכים להפקיד כסף לתוך הירידות, אנו קונים סחורה ביותר נמוך והתשואה לטווח ארוך היא יותר גדולה

משה שמיר:  אז לפעמים גם הירידות בשוק ההון היא לטובת החוסכים כי קונים במחיר יותר נמוך

משה שמיר:  זה אחד

משה שמיר:      שתיים, גם הבנקים לא יכולים להבטיח תשואה של 8%

גלי כספרי: ודאי שכן

משה שמיר: אנו מדברים על תשואה נורמלית

ינון אזולאי: יש להם אפשרות להציע 4% קבוע

גלי כספרי: אז בוא נדבר על תשואה ריאלית

משה שמיר: הם בריבית קבועה, ותראו מה קרה בשנה האחרונה שהייתה אינפלציה של 5%, ומי שסגר לפני שנתיים שלוש בריבית של אחוז, מפסיד 4% ריאלית על הכסף שלו

גלי כספרי: אז הבטחת לי 4% לשנה כל שנה לילדים שנולדים עכשיו? לא שמעתי את ההבטחה הזו

גלי כספרי:  כי הגורם היחיד שיכול להבטיח את זה, זה הבנקים

משה שמיר: גם בנקים פושטים רגל

גלי כספרי: מתי זה קרה בארץ? 1,800, יחד עם הבנק שלך

גלי כספרי:  כאמור תשואה של מעל 4% כפי שהבנקים מבטיחים היום אין אף גוף שיכול להבטיח את זה

גלי כספרי:  אני רוצה להתייחס לנתונים שמסר הביטוח הלאומי

גלי כספרי:  מה שהוא מסר בעצם- - -     

ינון אזולאי: עדיין לא מסר את מה שביקשנו

גלי כספרי: 21 מניחה שאין הבדל גדול

גלי כספרי:      בוא נדבר על מה שקורה עכשיו

גלי כספרי:  מה שנאמר עכשיו, בחמישון העליון – יתקנו אותי אם הבנתי לא נכון – 5% מההורים בוחרים להשקיע את הכסף בבנקים, מתוך אלה שבוחרים

שולמית אלוני: אלה שלא בוחרים, ממילא הולכים לקופות גמל

ציון מזרחי: ברשותך, אתן את התמונה המלאה

ציון מזרחי:  לאורך כל השנים אנו רואים מ-2017 שהתנודות – כרגע אני לא מדבר על בחירה, תכף נדבר על בחירה כי היה מלאי שבחרנו בשבילו – אנו מדברים על בין 80 ל-20

ציון מזרחי:  כל שנה אנו רואים אפילו ירידה

ציון מזרחי:  כלומר 80% מהילדים בקופות

ציון מזרחי:  כרגע אני מדבר בכלל, כמה ילדים נמצאים בבנקים וכמה בקופות

ציון מזרחי:  לאט-לאט אנו רואים ירידה

ציון מזרחי:  ב-22' יש לנו 85% בקופות ו-15% בבנקים

ציון מזרחי:  זה לגבי מי שנמצא

אורית פרקש הכהן: אבל זה ברירת המחדל שפעלה פה?     

ציון מזרחי: לא

ציון מזרחי:  כרגע מדבר על מי שנמצא בפועל בבנק או בקופה

ציון מזרחי:  יכול להיות ששויך בברירת מחדל

ציון מזרחי:  לכן אני רוצה להציג נתונים משלימים

אורית פרקש הכהן: לכן זה לא מבטא את התוצאה שאם נותנים שיקול דעת

ציון מזרחי: לכן אני רוצה לתת נתון משלים, מה שדיברתי על שנת 21'

ציון מזרחי:  מתוך סך הילדים שנולדו 55% לא בוחרים בכלל, ו-36% שבוחרים בקופות גמל ועוד 9% שבוחרים באופן מודע בבנקים

אורית פרקש הכהן: אבל הרוב לא מבינים, נותנים ליקום לנהל את זה

טיבי רבינוביץ: לכן יש ברירת מחדל שקובעת שצריך להיות בקופת גמל

שולמית אלוני: את צריכה לבחור אקטיבית בבנק

אורית פרקש הכהן: זה גם מראה שהציבור באמת לא עוסק בזה

ציון מזרחי: בוחרים בבנק מתוך הילדים שנולדים היום בערך 9% מההורים בוחרים באופן מודע בבנק

שולמית אלוני: זה בממוצע לכל החמישונים?     

ציון מזרחי: זה לכול

אורית פרקש הכהן: בסוף אנחנו לא מדברים באחוזים

אורית פרקש הכהן:  על כמה ילדים אנו מדברים? על 9% מילדי ישראל שמפסידים כסף ותשואה

אורית פרקש הכהן:  כמה ילדים זה?      

ציון מזרחי: נולדים בשנה 190,000 ילדים במדינת ישראל

אורית פרקש הכהן: 19,000 ילדים

ינון אזולאי: כמה ילדים משויכים בגלל הילד הראשון?     

ציון מזרחי: אין לי הנתון, אבל זה לא מתוך ה-9% כי ה-9% זה אנשים שנכנסו ואמרו: אני רוצה בנק

אורית פרקש הכהן: אדוני היושב-ראש, הנציג של אגף תקציבים רוצה להרחיב

ינון אזולאי: בבקשה

דור פישר: אני מרשות שוק ההון

דור פישר:  אבהיר – זה לא רק ה-9% שהולכים לבנקים אלא גם אם ההורה בחר בילד הראשון ולא בחר בילדים הבאים, כל הילדים שלו אוטומטית הולכים לבנק וזה לא בתוך ה-9%

דור פישר:  אם הוא בחר בילד הראשון, ונולדו לו עוד ילדים, ברגע שלא בחר לגביהם, עשה בחירה אקטיבית בילד השני ואילך שמבקש קופת גמל, הם גם הולכים לבנק

שולמית אלוני: זה לא ב-9%?     

ציון מזרחי: אני דיברתי על כך שהורה במודע בחר

אורית פרקש הכהן: כי הוא אומר שאחרי הבחירה הזו נהיית ברירת מחדל אוטומטית ליתר הילדים של אותה משפחה שנכנסת לכאן

דור פישר: ה-9% זה רק מי שבחרו אקטיבית

דור פישר:  לכן זה לא כל הילדים

ציון מזרחי: זה הרוב

ינון אזולאי: אתה אומר שבשנים האחרונות הייתה ירידה

ציון מזרחי: אנו רואים ירידה עקבית במספר הילדים

ציון מזרחי:  התחלנו ב-80-20, היום אנחנו ב-85-15

ינון אזולאי: הבנקים, לא כדאי לכם לפרוש בכבוד?     

אורית פרקש הכהן: יש לכם נתונים סוציו אקונומיים על ה-10% האלה? מאוכלוסיות חזקות?     

ינון אזולאי: אמר שזה לא מהאוכלוסיות החזקות שהולכים לבנקים

גלי כספרי: גם אמר ש-5% מהחמישון העליון בוחרים בבנק, אנשים שעושים בחירה מודעת ובוחרים לשים את הכסף בבנק

ינון אזולאי: בחמישון הנמוך ביותר?     

ציון מזרחי: 10%

ציון מזרחי:  פי שניים

גלי כספרי: 10% שבוחרים שהכסף שלהם יהיה במקום הכי בטוח שיש

גלי כספרי:       שוב, עוד נקודה

גלי כספרי:  האוצר דיבר שהוא מקים עוד מסלול בסיכון יותר מועט

גלי כספרי:  מה זה יעשה – הרי הסיכון היותר מועט תמיד יהיה סיכון גבוה יותר מאשר פיקדון בבנק

גלי כספרי:  על זה אין מחלוקת

משה שמיר: לא נכון

גלי כספרי: פיקדון בבנק זה הגורם היחיד שמבטיח תשואה

גלי כספרי:  זה הגוף היחיד שמבטיח תשואה

גלי כספרי:  זה ההגדרה של פיקדון

גלי כספרי:  מה עושים - לוקחים מסלול בסיכון נמוך יותר אבל לא מבטיח תשואה

גלי כספרי:  לא אומר לילד שעתה נולד מה תהיה התשואה שלו עוד 18 שנה כי הוא לא יכול להבטיח את התשואה שהבנק מבטיח

גלי כספרי:  יהיו הורים שיבחרו בזה כי גם זה על השולח

גלי כספרי:  זה בסדר גמור

גלי כספרי:  אנו חושבים שעל המדף צריכים להיות הרבה מוצרים

גלי כספרי:  אבל המוצר הזה הוא מוצר נחות יותר מפיקדון בנקאי שמבטיח תשואה

גלי כספרי:  זו ההגדרה

גלי כספרי:  אנו בעד שיהיו כל המוצרים על המדף

גלי כספרי:  סיכון מוגבר כברירת מחדל לא התנגדנו, אנו לא מתנגדים, אבל שיהיו עוד מוצרים לכל ההורים שכל אחד יוכל לבחור את המוצר שמתאים לו

גלי כספרי:  תודה

ינון אזולאי: אגב, אחת הבעיות אתם לוקחים 18 שנה ואי אפשר תחנת- -     

גלי כספרי: יש מסלולים גם עם תחנת יציאה

ינון אזולאי: אני מדבר על ללא תחנת יציאה

ינון אזולאי:  אני מדבר על המסלול שנקרא ינון אזולאי

ינון אזולאי:  זה מזכיר לי את חברות הסלולר שהיינו מתחתנים איתם ולא יוצאים מהם, וכל כמה שנים שמים לך עוד 3 שנים

ינון אזולאי:  בסוף אדם נקבר, מבקש חסות מחברת הסלולר על המצבה

גלי כספרי: בתורת המימון יש טרייד אוף בין משך הזמן לבין התשןאה

ינון אזולאי: השאלה עד כמה זה נכון בכסף שאנו לוקחים ושמים וחוסכים אותו לילדם שלנו

ינון אזולאי:  עד כמה זה נכון?      

אורית פרקש הכהן: זה גם כסף של המדינה

אורית פרקש הכהן:  זה כסף שהמדינה ששמה

אורית פרקש הכהן:  לכן המדינה זכותה להיות יותר פטרנליסטית כי היא רוצה שהכסף שהיא שמה, הוא יקבל את התשובה הכי טובה כדי שיהיה לו האימפקט הכי טוב עבור הילדים

גלי כספרי: לכן יש ברירת המחדל

אורית פרקש הכהן: לכן אין חוק שאומר להורה במדינת ישראל – קח את הכסף שלך ולהגיד לו מה לעשות איתו, אבל כשיש כסף שהמדינה שמה מכספי המיסים, היא רוצה לוודא שיקבלו את התשואה הכי גדולה וגם אמרתי לך את זה בשיחות אישיות – אני אדם שהאינטואיציה האישית שלי הייתה לומר: לא, אני לא רוצה סיכון

אורית פרקש הכהן:  ביל להבין מה זה אומר, המונחים האלה, כל הסביבה הזו

אורית פרקש הכהן:  היא מבלבלת

אורית פרקש הכהן:  כשהורה שומע: סיכון מוגבר, הוא אומר: אוי, אוי, אוי, אהיה סולידית

אורית פרקש הכהן:  זה לא רק עילת הסבירות – זה חוק הנבצרות ודרעי 3 והרבנות הראשית וחוק טבריה ופירוק לשכת עורכי הדין

אורית פרקש הכהן:  להמשיך? זה פשוט לא הוועדה המתאימה

אורית פרקש הכהן:      לכן הנקודה פה היא - אין פה איזו עוינות

אורית פרקש הכהן:  באמת יש פה תחום שלם שאנשים לא מספיק מבינים בו ואז הם אומרים אינטואיטיבית: אני רוצה שזה יהיה סולידי

אורית פרקש הכהן:  בפועל אני למדתי מהוועדה הזאת, אני אישית הלכתי ועשיתי שיעורי בית כדי לבדוק איפה נמצאם הכספים של ארבעה ילדים שיש לי

אורית פרקש הכהן:  אני עובדת קשה, לא עוסקת בזה, ונשמתי לרווחה שאחד מתוך הארבעה, חבל שזה נמצא היכן שנמצא, ואסור לתת לכל הילדים להפסיד כל כך הרבה כסף

אורית פרקש הכהן:  זה חד וחלק

אורית פרקש הכהן:  בעיניי היושב-ראש, הסיפור הזה הוא חד וחלק

גלי כספרי: אבל לכן גברתי יש ברירת המחדל, שאם קופת גמל להשקעה בסיכון מוגבר, ועדיין יש הורים שעכשיו למשל רוצים להבטיח תשואה  של 4% שאין אף גוף במשק שיכול להבטיח

אורית פרקש הכהן: זה שיש אחרי עשור ריבית יותר גבוהה שגם ראינו לצערי באיזו יעילות הבנקים – במירכאות כפולות – מגלגלים את זה לציבור הרחב, בואי

אורית פרקש הכהן:  יש פה אירוע מאוד נקודתי של תקופה מאוד נקודתית והשיקולים הם שיקולי ארוכי טווח

אורית פרקש הכהן:  אם אני טועה, שאנשי המקצוע יתקנו אותי

אורית פרקש הכהן:  בחסכונות ארוכי טווח השיקולים הם ארוכי טווח

ינון אזולאי: לינור, בבקשה

לינור דויטש: אני יושבת פה ומתפלצת בכיסאי

לינור דויטש:  אני במצוקה אמיתית

לינור דויטש:  כמה דברים

לינור דויטש:  גלי, איפה הכסף של הילדים שלך נמצא? טיבי, איפה הכסף של הילדים שלך נמצא?     

ינון אזולאי: רגע, שנייה, למה להגיע למקום האישי?     

לינור דויטש: בנק או קופת גמל? תעני

לינור דויטש:  בנק או קופת גמל?     

ינון אזולאי: גלי, אתן לך את זכות התשובה

לינור דויטש: גלי, אני מוכנה לחתום ולחתוך יד אם גלי וטיבי הכסף של הילדים שלהם לא נמצאים בקופת גמל, כי לגלי ולטיבי יש אוריינות פיננסית

לינור דויטש:  הם מבינים משהו בפיננסים ולכן הם יודעים שההבדל אם אתה שם את הכסף שלך בפיקדון בבנק וילד שלך ייצא עם 20,000 שקל או לשים בקופת גמל והילד שלך ייצא עם 60,000 שקל הוא הבדל אדיר

לינור דויטש:  לכן הם יודעים איפה לשים את הכסף

לינור דויטש:  אתה יודע מי לא יודע איפה לשים את הכסף? האנשים הכי חלשים

לינור דויטש:  אתה רואה פה את חלוקת הנתונים של הביטוח הלאומי

לינור דויטש:  בסוף אתה רואה שהחלוקה של האנשים לא יודעים איפה לבחור או עושים טעות ושמו בהתחלה בבנקים ונתקעו עם זה לכל החיים ובסוף הילדים שלהם נדפקים

לינור דויטש:  מה נוצר מצב - שכל החוק הזה במהותו פטרנליסטי

לינור דויטש:  המדינה אומרת: אני לא אתן לכם עוד כסף לקצבאות ילדים, אני אשים כסף בצד בשביל הילדים שלכם כדי לצמצם פערים חברתיים, כדי שילדים מעשירונים נמוכים שיוצאים לחיים בגיל 18 יהיה להם יותר כסף וייצאו עם איזושהי התחלה

לינור דויטש:  זו היתה מטרת החוק

לינור דויטש:  מעולה

לינור דויטש:  ואז המדינה באה ועודדה את זה ועשתה טעות כי אפשרה לשים כסף גם בבנקים

לינור דויטש:  מה קרה – שהרבה מאוד אנשים שלא מבינים שום דבר ואין אוריינות פיננסית במדינת ישראל

לינור דויטש:  עם כל הכבוד, זה שאנו יושבים כעת במעגל הזה של הכנסת, אנו בקשר מתמיד עם כמות אנשים בציבור

לינור דויטש:  לצערי, השאלות שאנו מקבלים והתגובות על הסרטונים ועל הפוסטים – אנשים לא יודעים מה זה קופת גמל, זה לא נעים

לינור דויטש:  בנק נשמע בטוח – אני בנק, אני יודע מה זה בנק

לינור דויטש:  מה זה קופות גמל? זה מלחיץ

לינור דויטש:  אני רוצה משהו בטוח

לינור דויטש:  נותנים לי כסף – אני רוצה לשמור אותו במקום בטוח

לינור דויטש:  פעם בבנק היו כספות

לינור דויטש:  קצת התקדמנו מאז

לינור דויטש:  לא לכולם יש הידע הזה

לינור דויטש:  לכן זה בדיוק המקום שלכם כח"כים וחבר הכנסת ינון שאני מברכת אותך שהרמת את הכפפה וראיתי שנכנסת בממשלה על זה שאתה מוכן לקחת את זה על גבך

ינון אזולאי: לא נכנסתי

ינון אזולאי:  זו הערה חברית

לינור דויטש: חברית נכנסת – על זה שזה על גבך, וטוב מאוד שיש אפשרויות לפרטיות ואני מברכת את הממשלה שהתקדמה והבינה

ינון אזולאי: רק אל תברכי אותי לפני התוצאה הסופית

לינור דויטש: היום אנו שומעים גם את החשכ"ל וגם את אגף תקציבים וגם את שוק ההון מדברים מזמורים אחרים

לינור דויטש:  אפילו בנק ישראל התיישר כי כולם מבינים שהעובדה שעדיין אפשר לחסוך בבנקים בפיקדון שמרוויח פחות מאחוז שהיום - הבנקים גוזרים כרגע מיליארדים על גבם של הילדים החלשים ביותר כי הם מקבלים 1% והם מקבלים הריביות של היום 4%, 5% וגוזרים קופון על גבם של הילדים החלשים ביותר ולכן להוציא את הבנקים זה כורח השעה וכולם מבינים את זה

לינור דויטש:      לגבי הניוד, נושא שעלה בתקופה האחרונה ומאוד מטריד אותנו, ואני אומרת את זה כמי שבאה אליך ינון כלובי 99 שהציף בפניך את הסוגיה, והמטרה הייתה להוציא את הבנקים ואז נכנס נושא הניוד הדו צדדי

לינור דויטש:  מבחינתנו הנזק, אם נכנס נושא הניוד הדו צדדי – הנזק עולה על התועלת בחוק הזה

לינור דויטש:  אסביר - אם דיברנו על הצורך בפטרנליזם, ברגע שיתאפשר לא רק להוציא את הכסף לבנקים אלא גם להכניס כסף לבנקים - כלומר לכאורה להעביר החוצה, במקרים כמו משבר כלכלי או משבר הקורונה אנשים ייבהלו, הבנקים יפתחו בקמפיין: שימו את הכסף אצלנו, אצלנו יותר בטוח

טיבי רבינוביץ: ויגררו אנשים בכוח

לינור דויטש: אנשים ייבהלו ויעבירו את הכסף ומה שיקרה בסוף לטווח ארוך בגלל שהשוק מאז שקיים – שוק ההון מראה שבסוף התשואה לטווח ארוך תמיד יותר גבוהה בשוק הון מאשר בבנקים, מה שיקרה – שאנשים יפסידו וייצא שכרם בהפסדם

לינור דויטש:  לכן כמו שאי אפשר לחסוך לפנסיה בבנקים, למרותש אני בטוחה שאם תשאל את טיבי הוא יגיד לך: בטח, נפתח גם פנסיון פנסיוני - כמו שהמדינה לא מאפשרת זאת כך המדינה אסור שתאפשר את הכסף שהיא נותנת לילדים החלשים ביותר או בכלל לילדים באופן כללי, אי אפשר שתעשה זאת בבנקים

לינור דויטש:  זה חייב להיות אך ורק בחיסכון לטווח ארוך, יש פה טעות שהמדינה עשתה וצריך לתקנה

לינור דויטש:  לכן השורה התחתונה היא מבחינתנו, שעם כל הכבוד לדברים שנאמרים פה, התפקיד שלכם זה לדאוג לכלל האזרחים ולילדים החלשים ביותר ולסגור את האפשרות לחסוך בבנקים, ולא לפתוח – ניוד חד צדדי מהבנקים לקופות הגמל ולא לצד השני בשום צורה כי אז יותר נזק ממתועלת, עדיף היה כבר שלא יעבור החוק בכלל

ינון אזולאי: אני מכיר את הדעה הזאת

ינון אזולאי:  אולי נמשוך את החוק וזהו?     

לינור דויטש: לא, כרגע לא הכנסנו ניוד

לינור דויטש:  למה שנמשוך? אנו רוצים להוציא את הבנקים החוצה

לינור דויטש:  בעקבות הלחצים שהבנקים הפעילו פה על ניוד חד צדדי- - -     

ינון אזולאי: הבנקים לא הפעילו שום לחץ

ינון אזולאי:  אני אומר אמת

ינון אזולאי:  גם עם הבנקים נפגשתי, שזה איגוד הבנקים, כמו שאתכם נפגשתי, כמו שדיברתי עם אגף תקציבים וכמו שדיברתי עם שוק ההון

ינון אזולאי:  אני מדבר עם כולם במיוחד שאני מגיש הצעה

ינון אזולאי:  ייאמר לזכות הבנקים – הבנקאית שלי האישית מפעילה עליי יותר לחץ שאפקיד כסף כשיש חריגה מאשר שהם עשו את זה

ינון אזולאי:  תודה

ינון אזולאי:  בבקשה

גלי כספרי: אני רוצה להשיב

גלי כספרי:  שאלת לגבי החיסכון של הילד שלי

ינון אזולאי: בקצרה

ינון אזולאי:  את לא חייבת

ינון אזולאי:  שאלות אישיות

ינון אזולאי:  אני אמרתי על הילדים שלי אבל זכותך

גלי כספרי: בשמחה

גלי כספרי:  הבן שלי היה לו 18 בינואר השנה והסתכלתי מה קרה לחיסכון לכל ילד שלו, והסתבר שהתשואה שלו כי בחרתי בקופת גמל, והתשואה שלו השנתית הייתה 1

גלי כספרי: 3

גלי כספרי:  השנתית

גלי כספרי:  בקופת גמל בסיכון מוגבר

גלי כספרי:  מתחילת התוכנית

אורית פרקש הכהן: בממוצע כמה שנים הוא חסך?      

גלי כספרי: כי בגיל 18 הייתה לו תשואה ממוצעת של 1

גלי כספרי: 3, למה? כי השנה האחרונה 22' הקופה שלו ספגה הפסד של 19%, וכל מה שהיה עד כה, ירד ב-19%

גלי כספרי:  זה לא לכולם

ינון אזולאי: כשאני מפקיד בקופת גמל, מסתכל על הטווח שאני מפקיד, זה ל-18

גלי כספרי: אתה לא יודע כי בשנה האחרונה תהיה נפילה

ינון אזולאי: אבל אני לא יודע כי אם אני מכניס את הנפילה בשנה האחרונה את כל ה-18 שנים האחרונות, אני אומר – כשאני מסתכל על כל ה-18 שנה ואני מסתכל שנים אחרות, שגם היה באמצע - תמיד יש נפילה ב-18 שנה

גלי כספרי: אבל אם זה בשנים האחרונות, זה על כל המלאי

גלי כספרי:  לא אומרת שזה מוצר לא טוב

גלי כספרי:  זה מוצר טוב

גלי כספרי:  זה בהחלט מוצר טוב, אבל יש גם המוצר הבנקאי שבמיחד היום מבטיח יותר מ-4% או לחילופין מסלול צמוד פלוס 2 זה אלטרנטיבה מאוד טובה וחושבת שצריכה להישאר על המדף

ינון אזולאי: תודה

ינון אזולאי:  דניאל

דניאל בלנגה: רציתי להתייחס לניוד הדו כיווני, אבל לינור עשתה לי את העבודה

דניאל בלנגה:  בחודש האחרון בדקנו את התגובה של הבנקים לעליית הריבית של בנק ישראל

דניאל בלנגה:  ככל שבנק ישראל מעלה את הריבית, כך הבנקים יכולים להציע מסלולים יותר אטרקטיביים

דניאל בלנגה:  כשריבית בנק ישראל הייתה 0

דניאל בלנגה: 1%, לפני שנה וחצי, התשואה הממוצעת שהבנקים הציעו הייתה 2% בערך ועכשיו כשהריבית עומדת על 4

דניאל בלנגה: 75, התשואה שממציאים היא בממוצע 3

דניאל בלנגה: 6% כלומר הם ממציאים יותר מאחוז פחות יותר ממה שריבית בנק ישראל נמצאת עכשיו, ונראה לי שזו הוכחה שהיכולת של הבנקים להציע - או הרצון להציע מסלולים אטרקטיביים היא מאוד-מאוד נמוכה גם בחיסכון

גלי כספרי: יש הבדל כמובן בין תשואה ל-18 שנה לתשואה לשנה

גלי כספרי:  יש הבדל בין תשואה ל-18 שנה שאנו לא יודעים מה תהיה הריבית אז לבין תשואה של הריבית של בנק ישראל היום

גלי כספרי:  ובכל מקרה, אפשר לבחור בנק שמציע- -     

ינון אזולאי: תודה

ינון אזולאי:  נמרוד ספיר

נמרוד ספיר: תודה

נמרוד ספיר:  קודם כל שמעתי את הטענה של 4%

נמרוד ספיר:  פתחתי את המצב בבורסה של אג"ח ממשלתי, איך נסחר כעת

נמרוד ספיר:  אג"ח ממשלתיות נסחרות בדקה הזאת, בין 3

נמרוד ספיר: 2% ל-4

נמרוד ספיר: 5%

נמרוד ספיר:  אז אני חושב שאג"ח ממשלתי הוא גם בטוח וזה מה שמשקיעות הקרנות הכספיות

נמרוד ספיר:  ישב פה נגיד בנק ישראל לפני כמה שבועות מולכם ודיבר על זה שיש ליצור אלטרנטיבה לכל נושא הפיקדונות בבנקים והציע את הקרנות הכספיות

נמרוד ספיר:  יש עבודה של משרד האוצר, אגפים באוצר עושים כעת מול השוק כדי שגם הקרנות הכספיות יהיו אלטרנטיבה לפיקדונות

נמרוד ספיר:  אני חושב שזו עמדה שבנק ישראל הציג ואני חושב שהקרנות הכספיות הן מוצר בטוח מאוד

נמרוד ספיר:  לא חושב שאפשר לומר שאם בנק ישראל אומר שזה מוצר אלטרנטיבי לפיקדונות, אני חושב שהן מייצרות אותו פתרון

גלי כספרי: מוצר בטוח אבל לא מבטיח תשואה ל-18 שנה

נמרוד ספיר: אג"ח ממשלתי מבטיח תשואה

נמרוד ספיר:  אם אג"ח ממשלתי לא בטוח, הבנקים בישראל עוד יותר לא בטוחים

גלי כספרי: אג"ח בטוח אבל הקופה מבטיחה תשואה?     

נמרוד ספיר: אג"ח ומק"מ מבטיח תשואה, כן

נמרוד ספיר:  חשבונאית? אם אתה מחזיק את לפידיון, התשואה מובטחת, כן

גלי כספרי: הקופה עצמה לא מבטיחה תשואה, בהגדרה, נקודה

גלי כספרי:  אין קופה שמבטיחה תשואה

נמרוד ספיר: ברפורמה של רשות ניירות ערך הם גם אפשרו להבטיח תשואה

נמרוד ספיר:      נתקדם לנושאים נוספים

נמרוד ספיר:  אתם פועלים פה בתקופה האחרונה כדי לטפל בכל הנושא של הפיקדונות וגלגול הריבית

נמרוד ספיר:  פה יש עוד שארית היסטורית שמשרד האוצר בזמנו אפשר את הכניסה לבנקים, אך אני מזכיר – בוועדת בכר נקבע לפני 17 שנים בצורה ברורה שפנסיה וגמל לא מנוהל בבנקים

נמרוד ספיר:  לכן אני חושב שמאוד טבעי שהפתרון היחיד יהיה נושא פתרון קופות הגמל

נמרוד ספיר:  אם אנו מתייחסים עוד דברים, לפני שנה בדיון שעשית על הצעת החוק בהכנה לשנייה שלישית אחרי שעבר קריאה ראשונה, לדעתי - הוצאתי את הפרוטוקול – ההפחדות שתהיה עליית ריבית ושתהיה מגמה של התפרצות אינפלציונית וכו' ולמרות זאת ביקשתי שיבדקו לי לקראת הדיון את התשואה הממוצעת שהייתה בקופות הגמל במסלולים השונים לעומת התשואה של כל המוצרים הבנקאיים במקום שהיה אולי האופטימום של האופטימום של לשים כסף בבנק לפני שנה עם כל ההפחדות שהיו, ועדיין נטו הכסף שיישאר לילד שנולד לפני שנה בדיוק במועד הדיון הזה בכל המסלולים בקופת הגמל יותר גבוה מהנטו שיהיה בבנקים

נמרוד ספיר:  לפני שנה לא קיבלו את ההחלטה בעניין הזה, היו גם עניינים קואליציוניים – הכנסת התפזרה וכו'

נמרוד ספיר:  אני גם מייצג גופים עם אינטרס – לא מתכחש לזה, שזה יהיה על השולחן, אבל תתקנו את הטעות הזו עכשיו וכל הילדים, כשאנו רואים מפורשות לפי הלקוחות, שהילדים מהעשירונים הנמוכים יותר, אלה שההורים שלכם פחות מכירים ויש במדינת ישראל בעיה קשה של אוריינות פיננסית – אין חינוך פיננסי

ינון אזולאי: יש לפרקש הצעת חוק בעניין

אורית פרקש הכהן: חתמת לי עליה, ינון?     

ינון אזולאי: לא

ינון אזולאי:  ישלחו אותם בסוף לבנקים – מה אני צריך את זה?     

אורית פרקש הכהן: שמחייב את מערכת החינוך ללמד חינוך פיננסי

אורית פרקש הכהן:  לא מבינה איך כל כך הרבה שנים וזה לא קורה

אורית פרקש הכהן:  אגף תקציבים, לתשומת לבכם

אורית פרקש הכהן:  בינתיים אני הח"כית היחידה פה, בעניין הזה אנחנו ביחד, עובדים לטובת מה שנכון

ינון אזולאי: לטובת הציבור, נכון

נמרוד ספיר: לאנשים אין הבנה

נמרוד ספיר:  קופת גמל נשמע להם משהו מהחלל החיצון, קרן השתלמות, פנסיה

נמרוד ספיר:  לא מבינים בזה

נמרוד ספיר:  לכן חלק גדול מהחקיקה בנושאים האלה היא פטרנליסטית – במה שהיה פה בביטוחי מנהלים לפני חודש

נמרוד ספיר:  היא פטרנליסטית בעולמות של הפנסיה, פטרנליסטית באג"ח המיועדות שעבר לפני שנה, בכל התחומים האלה

נמרוד ספיר:  לדעתי זה תפקיד חברי הכנסת לדאוג לטובת הציבור, והביאו לכם מחקרים לא שלנו, לא של הרגולטורים, הביאו מחקרים של ביטוח לאומי על התשואה העודפת שתהיה

נמרוד ספיר:  אני מציע לעזור לילדים

נמרוד ספיר:      לגבי פרטי ההורים, יש לנו שיח בנושא הזה הרבה שנים עם משרד האוצר וביטוח לאומי

נמרוד ספיר:  אנו לא מצליחים לפתור את הבעיה הזו

נמרוד ספיר:  הראיתי לך נתונים בישיבה הקודמת על אחד מבתי ההשקעות הגדולים כי זה הנתונים שיש לי – 150,000 ילדים, יש פרטים רק של 15,000 ילדים

נמרוד ספיר:  כל שאר הילדים מקבלים מכתב לתיבת הדואר הפיזית שאלוקים יודע אם ההורה עבר או התיבה שבורה

נמרוד ספיר:  אנו יודעים מה זה הדואר

נמרוד ספיר:  לכן צריך לקבל אותו שירות שמקבלים גם בקופות גמל אחרות

ינון אזולאי: בעניין הזה אני לא מסכים בדיוק עם בקשתך, אבל בדיוק השבוע או שבוע שעבר קיבלתי שישה מכתבים הביתה, כולם מבנק לאומי, איפה שהחיסכון של הילדים שלי ואשתי מבקשת שאפסיק את כל הניירות האלה

ינון אזולאי:  הם שולחים בכמויות

נמרוד ספיר: אני מסכים, רוצה לעבור למייל אבל אין לנו המייל והטלפון

נמרוד ספיר:  ואם אתה מדבר על כך שלאנשים אין הידע, מה לעשות, אל"ף בי"ת זה שיוכלו להיכנס לאתר באינטרנט ואם רוצים להעביר בין מסלולים או כמה כסף יש להם

ינון אזולאי: לא יודעים לדבר על הנושא הזה

ינון אזולאי:  תודה

ינון אזולאי:  איגוד הבנקים, עוד משהו?      

טיבי רבינוביץ: כל מי שרצה פטרנליזם בנושא הזה, יש לו מענה

טיבי רבינוביץ:  ברירת המחדל היום היא ברורה

טיבי רבינוביץ:  כל מי שלא מבין וכל מי שחוששים שלא יבין, ברירת המחדל פותרת את הבעיה הזו

טיבי רבינוביץ:  הדבר היחיד הלא הגיוני זה להסיר מהמדף מוצר שצריך להיות על המדף כי יש הורים שמעוניינים בזה

טיבי רבינוביץ:  שאלת מה עשיתי בכסף שלי

טיבי רבינוביץ:  שמתי אותו בקופת גמל להשקעה – מקווה שלא תחתכי את הסרט שתקריני – אני רוצה לומר את כל התשובה

טיבי רבינוביץ:  אחד, שלי – שמתי אותו בקופת גמל להשקעה

טיבי רבינוביץ:  של חבר טוב שלי כאח, שנמצא במצב אחר משלי, הצעתי לו לשים את הכסף בבנק

טיבי רבינוביץ:  הייתי מציע לו לעשות אותו דבר גם היום

טיבי רבינוביץ:  זה אנשים שונים, כל אחד רוצה לבחור משהו אחר

אורית פרקש הכהן: למה? כי הילד שלו נכנס לתקופה יותר קצרה?     

טיבי רבינוביץ: הוא היה במצב שונה

טיבי רבינוביץ:  הצעתי לו לשים את הכסף בבנק

טיבי רבינוביץ:  בדקנו באיזה בנק, הבין את הסיכונים וזה מה שבחר בעצמו

טיבי רבינוביץ:  לכן כל מקרה לגופו, וצריך שכל המוצרים יהיו על השולחן ולאפשר להורים שמבינים ורוצים במדע לבחור את המוצר הזה שהוא בסיכון 0 בניגוד לכל סיכון אחר, ולא בכדי אף אחד לא התחייב פה עכשיו לפצות את כל אלה שיפסידו

טיבי רבינוביץ:  כי אף אחד לא יהיה מוכן

טיבי רבינוביץ:  יש להשאיר את המוצר על המדף ולאפשר להורים שרוצים ביוזמתם לנצל את המוצר הזה כי הוא טוב

לינור דויטש: המוצר הוא לא עבור ההורה אלא עבור הילד שהמדינה נותנת עבור הילד כדי לצמצם פערים

לינור דויטש:  כשאתה משאיר מוצר ולא מצמצם את שיקול הדעת של ההורים, אתה פוגע ביודעין בילדים שלהם כי אנשים בוחרים מחוסר ידיעה

לינור דויטש:  תוך שאנו מדברים אני מקבלת תגובה לסטורי של חברה שלי שהיא עורכת דין שכותבת לי: רק שתדעי שבטפשת לידה גם אני בטמטומי שמתי את הכסף בבנק, וזה הזוי ונורא נעלבתי אתמול כשמשה קאשי אמר אתמול שאין אוריינות כלכלית כי זה טעות שעשיתי בגלל מעט שעות שינה

לינור דויטש:  הטעות היא על הגב של הילדים שלהם, והמדינה שנותנת את הכסף היא גם זו שיכולה לומר: אתם לא יכולים לעשות את הטעות הזו, כמו שאתם לא יכולים לחסוך לפנסיה בבנקים

לינור דויטש:  לא לאפשר את המוצר

טיבי רבינוביץ: יש ברירת מחדל

לינור דויטש: לא מספיק

נמרוד ספיר: סליחה, ינון – בקשר לניוד, ברמה הטכנית, מה שאמרו פה הוא נכון לגבי מורכבות הניוד

נמרוד ספיר:  ניוד של מלאי קיים – אני מדבר נטו תפעולית מצד קופות הגמל – אפשר לפתור, אבל ייקח זמן לפתור

ינון אזולאי: כמה?     

נמרוד ספיר: שנה לקביעת כללים אבל זה תלוי ברגולטורים

נמרוד ספיר:  ניוד של זרם זה אירוע מאוד מורכב עד בלתי ישים במערכות כיום

נמרוד ספיר:  יש תהליכים שמתקיימים בוועדת כלכלה על תהליכי העברת המידע בשוק הזה

נמרוד ספיר:  זה עולם אחר

נמרוד ספיר:  השוק הפנסיוני לקח לו כמעט עשור להגי לעולם של העברת מידע

נמרוד ספיר:  המערכות לא מדברות באותה שפה

טיבי רבינוביץ: אתה אומר שניוד הבנקים קל?     

נמרוד ספיר: אני מדבר שניוד חד פעמי של מלאי – לא אמרתי שהוא קל

נמרוד ספיר:  פתיר

נמרוד ספיר:  אל תכניס לי מילים לפה

נמרוד ספיר:  אמרתי שזה יהיה מורכב, שנה לגבש את ההוראות בעניין הזה

נמרוד ספיר:  זה לא אירוע פשוט

ינון אזולאי: בנק ישראל, התייחסותכם לגבי הניוד, איך אתם רואים אותו? האם זה הליך שעלול לקחת זמן, על המלאי הקיים?     

גרניט אופק: נבקש לחדד, האם מדובר על תחנת יציאה?     

ינון אזולאי: גם וגם

גרניט אופק: אם מדובר לפתוח פיקדון שלמשל סגרו אותו ל-18 שנה, לפתוח אותו באמצע, זה דבר בעייתי מאוד שצריך משרד המשפטים שיתייחסו וכו', כי זה נושא של חוזה שהוסכם עליו, שסגור, זה אירוע אחר לגמרי

אורית פרקש הכהן: אבל חוק גובר, בכל סיטואציה

גרניט אופק: אני חוזרת - לגבי מלאי קיים של פיקדונות קיימים נכון לעכשיו, שסגורים ואין בהם תחנות יציאה ואתם מדברים על לפתוח אותם באמצע – זה אירוע שיש לבחון אותו

ינון אזולאי: הלשכה המשפטית של בנק ישראל תכף ייתנו את הדעה בעניין

גרניט אופק: אם מדובר על מוצרים אחרים שיש בהם תחנות יציאה, פה זה לא חוזה אלא עניין של תשתית שצריך לראות שמצליחים להוציא את הכסף ולבנות את המערכת

ינון אזולאי: את אומרת שתחנות יציאה אין בעיה

גרניט אופק: מבחינה חוזית

ינון אזולאי: ואם לצורך העניין, אחד הייתה לו באוגוסט תחנת יציאה עד שהחוק יעבור והוא מפספס את תחנת היציאה, רק לעוד חמש שנים הוא יכול? או יכול להיות בתוך זה בהסתכלות שלכם חוזית? צריך להמתין חמש שנים לדעתי

ינון אזולאי:  משרד המשפטים

גליה ימין: לשכה משפטית, אוצר

גליה ימין:  בהסכמים שנחתמו עם הבנקים לעניין הזה יש סעיף מפורש שקובע שבכל סוף תקופת התקשרות כלומר לקראת הארכה – מה שאנחנו נמצאים עוד כמה חודשים – יש לנו סמכות לשנות את כלל ההוראות, כלומר חוזית לבנקים יש ידיעה, התנאים שנקבעו איתם, שאפשר לקבוע לשנות את כל התנאים

ינון אזולאי: את אומרת שגם מי שיש לו 18 שנה שנמצא בקופה של 18 שנה, כרגע לפי החוזה שלו מול הבנק, לא יכול להוציא

ינון אזולאי:  בתום התקופה של החוזה מול האוצר יהיה אפשר

גליה ימין: אני חושבת שמדובר באירוע מורכב

ינון אזולאי: זה משנה את החשיבה

ינון אזולאי:  אם את אומרת שאפשר מבחינת האוצר בחוזה שלכם לשנות את זה, כלומר אם אנו מעבירים את החוק עכשיו, נאמר כפי שהאוצר רוצה - מוציאים את הבנקים

ינון אזולאי:  את אומרת: בתחנת יציאה כביכול בדצמבר 23' ניתן את האפשרות גם לאלה שהם 18 שנה, ואז אצהיר שיש לי עניין, כי יש לי אחד שקרה לו את זה, שגם אחד כמוני לצורך העניין יוכל לשחרר את הכסף שלו, פיקדון שבועי

גליה ימין: מכוח העובדה שכללי המשפט המינהלי חלים עלינו - כנראה היינו בוחנים את זה לאור המורכבות של הנושא, לאור ציפיית הבנקים

אורית פרקש הכהן: עוד מעט הם לא יחולו עליך

גליה ימין: יש סעיף, מפורש כזה בהסכם

גליה ימין:  נתון שהוועדה צריכה להכיר

גליה ימין:  כאשר נרצה ליישמו, נבחן

שולמית אלוני: הסעיף הזה מתייחס לזה שאפשר לשנות מצב קיים?     

גליה ימין: לשנות את כל התנאים שנקבעו בהסכם

ינון אזולאי: מבקש מכם לבדוק את הנושא

ינון אזולאי:  משרד המשפטים כאן?     

הדיל יונס: אני לא מכירה כי אני רפרנטית ביטוח לאומי ואני לא מומחית בעניין, אבל הבנתי את השאלה

הדיל יונס:  נבדוק את זה

אורית פרקש הכהן: שלומית, בסוף החוק גובר

אורית פרקש הכהן:  הם יצטרכו לעשות או תקופת מעבר או דברים כאלה

ינון אזולאי: אנו מדברים על אירוע אחר – אדם שחתם על חוזה של 18 שנה ואומר: יש בעיה להפר את החוזה

ינון אזולאי:  באים המחלקה המשפטית של משרד האוצר, ואומרת: גם זה פתיר

ינון אזולאי:  איך – אמרנו שבתום החוזה הכול נפתח

ינון אזולאי:  ואנחנו מבקשים לדעת, אם הכול נפתח כולל מה שאמרו הבנקים של 18 שנה, ששם אין מצב לפתוח את זה, אבל אתם אומרים שכן יכול להיות שיש תחנה – תבדוק את האפשרות האם זה כלול

ינון אזולאי:  תנו לנו פירוט מלא בעניין

ינון אזולאי:  אני רוצה לדעת

אורית פרקש הכהן: ואדוני היושב-ראש, מתווה אפשרי

אורית פרקש הכהן:  ינון, אתה בעצם רוצה לבדוק אפשרות במסגרת החוק שתהיה נקודת יציאה

ינון אזולאי: לא

שולמית אלוני: עכשיו מדובר רק על מצב שבו 18 שנים שהכסף סגור ואין נקודת יציאה

אורית פרקש הכהן: אבל הוא רוצה הצעה שתעמוד בכללי החוק, בתנאים הקיימים, הצעה שבסוף כותבים פה חוק, להציע- - -     

ינון אזולאי: לא רוצה לומר להפר חוזה כי להפר חוזה יש בעיה

ינון אזולאי:  בנק ישראל, תתייחסו בבקשה לנושא החוזי, מה שאמרה גליה

חן פליישר: אנו לא בקיאים במה שקורה בחוזה

חן פליישר:  נשמח לראות את הבדיקה

ינון אזולאי: נשמע כאילו עשו הסכם חד צדדי

ינון אזולאי:  אתם לא מכירים את זה? יש לכם את הסעיף בשלוף?      

אורית פרקש הכהן: זה כאילו החוזה הרוחבי במסגרת חיסכון לכל ילד? בין המדינה לבין- - -     

ינון אזולאי: מבקש גם מבנק ישראל לבדוק את זה

משה שמיר: גם אני יכול להתייחס לחוזי?     

ינון אזולאי: בבקשה

משה שמיר: בחוק יש אפשרות לשבור את תוכנית החיסכון במקרה רפואי

משה שמיר:  במכרז כתוב שביקש למשוך את הכסף – הילד - יחולו כללים הנהוגים בבנק לעניין משיכת החיסכון המוקדם, כלומר שבירת החיסכון

משה שמיר:  כלומר בבנק יש מנגנון של שבירת חיסכון, ובתנאי המכרז, אם ילד שובר את תנאי החיסכון באמצע יש כללי הבנק שיכולים לחול

ינון אזולאי: אומרים לך – תוכנית חיסכון של 18 שנה זה יותר בעיה

ינון אזולאי:  סתם סיבכת את זה יותר

ינון אזולאי:  אתה עושה ילד בריא, עשית אותו חולה, אמרת: רד בתחנה הלא נכונה

ינון אזולאי:  למה? מעלה אותו ברכבת, אומר לו היכן לרדת, גם אם יש קצר ברכבת הוא מגיע לתחנה, יש בסוף השנה, בינתיים ייתנו לך קפה

ינון אזולאי:  אתה רצת למקומות אחרים

משה שמיר: המנגנון של לשבור את תוכנית החיסכון באמצע ולקחת את הכסף כבר קיים

ינון אזולאי: יש דרך המלך

ינון אזולאי:  למה לשבור? בשבירה תשלם

ינון אזולאי:  רגע

ינון אזולאי:      אגב, איגוד הבנקים, אתם מכירים את הסעיף הזה?      

אורית פרקש הכהן: אבל ינון, אתה רוצה לעכב את כל החקיקה הזו בגלל שאלת הניוד של מלאי קיים? מבחינת עיקר וטפל

משה סולומון: לא, בגלל גמישות

אורית פרקש הכהן: אני שואלת בכנות כי יש פה אירוע, יש פה שאלה של עלות תועלת

אורית פרקש הכהן:  בסוף אפשר לעשות תיקון שני לחוק שיעבור, להעביר את החוק שלך, תוך כדי נעבוד על השאלה ואפשר להביא עוד תיקון

אורית פרקש הכהן:  זה נראה לי סיפור שייקח הרבה זמן לתקנו

לינור דויטש: מסכימה עם חברת הכנסת פרקש

לינור דויטש:  היא צודקת

ינון אזולאי: אורית, יש לי פה כמה חוקים שמטיילים

אורית פרקש הכהן: חוקים טובים

אורית פרקש הכהן:  לא הכול

אורית פרקש הכהן:  בריבית אני לא מסכימה – לומר לבנקים לקבוע את הריביות וכמה – אני לא אוהבת

ינון אזולאי: גם בחוק הזה את מסכימה איתי, אני אמרתי שאני רוצה שבנק ישראל יקבע הכול

אורית פרקש הכהן: בתפיסה אנו מסכימים שיש בעיה

ינון אזולאי: אני אוהב להעביר חוק שלא צריך תיקונים

ינון אזולאי:  יש חוקים שבסופו של דבר אני לא מעביר אותה

ינון אזולאי:  למשל, יש חוק ילד נכה, נכה גפיים – אם הוא נכה שתי גפים – מקבל קצבה

ינון אזולאי:  אם נכה גפה אחת – לא מקבל

ינון אזולאי:  יכול להיות שתגדל לו הרגל, לא יודע איך זה הולך בביטוח לאומי

ינון אזולאי:  למה אני מספר לה את זה – היא אומרת תעביר

ינון אזולאי:  הגשתי הצעה טרומית בעניין

ינון אזולאי:  ואז אמרו לי: חכה, יש לנו הצעה ממשלתית

ינון אזולאי:  אמרתי: תקנות – נעשה בתקנות

ינון אזולאי:  חיכיתי

ינון אזולאי:  ייאמר לזכותם של הביטוח הלאומי, אגב גם הם הסכימו לזה

ינון אזולאי:  מחר מגיעות התקנות

ינון אזולאי:  אני לא הולך להעביר את החוק כנראה אלא אם כן אראה משהו, אבל אני שמח שעשו את זה

ינון אזולאי:  אני לא מחכה, גם בהצעת החוק שעשו את זה בסיכון המוגבר, לא ארשום בחוק: הסיכון המוגבר – לא יודע

ינון אזולאי:  אם נעשה שינוי – אין בעיה

ינון אזולאי:  אם אני יכול למנוע כשהיא אומרת שיש בחוזה אפשרות, והיא תבדוק את זה – ויש האפשרות הזו – אני לא צריך להכניס את זה

ינון אזולאי:  והרבה זמן החוק הזה נמצא

אורית פרקש הכהן: מדובר פה על הרבה ילדים

אורית פרקש הכהן:  הסבירו לנו שזה הרבה יותר מ-10%

אורית פרקש הכהן:  בסוף יש שתי שאלות – אל"ף, לתקן את המצב, ובי"ת, מה עושים מבחינת המצב הקיים

אורית פרקש הכהן:  גם הכנסת הזו, אתה יודע – אני חושבת – שתשקול את זה ונראה מה ישיבו, כי בסוף כדאי לעשות את זה ובמקביל נתמוך בתיקון מקצועי

ינון אזולאי: הגעתי לעוד הישג היסטורי – תוך כדי הדיונים מאז הצעת החוק אפילו האוצר שינה את דעתו

ינון אזולאי:  האוצר והחשכ"ל, הלכו וחזרו

ינון אזולאי:  לא יודע אם החשכ"ל שינה את דעתו, אבל הצליחו – הם קראו לזה – לא אני קורא לזה כך - ליישר את דעתו

ינון אזולאי:  זה גם הישג

ינון אזולאי:  חבר הכנסת משה סולומון, בבקשה

משה סולומון: תודה רבה, אדוני היושב-ראש

משה סולומון:  מתנצל שלא הייתי פה, היה דיון חשוב בחוץ וביטחון שינון נעדר ממנו אבל ניהל פה דיון חשוב

משה סולומון:  אני מניח שחלק מהדברים נאמרו

משה סולומון:  רק אניח נקודה – בסוף אנו מבינים, שאנו מנסים ליצור פה מציאות של טובת הילדים וטובת החיסכון וכו', ואם נוצר מצב, שגם הבנקים יהיו חלק מהמהלך הזה, אני מבקש לראות, שבאמת בכל רגע נתון תהיה אפשרות של ניוד

משה סולומון:  שגם הבנקים האלה יאפשרו את זה, ואז אנו מייצרים פה מנעד רחב יותר שהלקוח יכול להחליט בכל רגע נתון מה קורה

ינון אזולאי: מה דעתך לגבי הבנקים? שיהיו בפנים או לא?     

משה סולומון: אני חושב כרגע שלא אבל אם כן יהיו שם, אולי כדי לא ליצור ערעור במצב, אז שגם הם יאפשרו ניוד בכל רגע נתון, ואז אנו יודעים לומר הכוח נשאר אצל הלקוח ולא בבנקים

ינון אזולאי: לגבי ברירת המחדל בילד השני ואילך, כרגע לא משנה אם אנו בבנקים או בקופות גמל בסיכון מוגבר

ינון אזולאי:  היה והילד הראשון רצה את הסיכון הנמוך או לצורך העניין כרגע, בבנקים

ינון אזולאי:  הילד השני שוב חוזר לברירת המחדל

ינון אזולאי:  מסכימים עם זה?      

אורית פרקש הכהן: הוא הסביר שזה לא מה שקורה

ינון אזולאי: אני רוצה שזה יקרה

ינון אזולאי:  אם בחר בילד הראשון בסופו של דבר בבנק, כרגע, המצב הקיים

ינון אזולאי:  בילד השני אוטומטית בבנק, או בחר בסיכון נמוך בקופת גמל

ינון אזולאי:  ברירת המחדל הייתה סיכון מוגבר

ינון אזולאי:  אני רוצה, שבילד השני שוב יחזור לברירת המחדל וגם בילד השלישי

ינון אזולאי:  שיישאר אצלו ביד

משה סולומון: אני מסכים

ינון אזולאי: אם טעה בילד הראשן, יכול לתקן את הטעות בילד השני, עד עשרה ילדים לפחות

משה סולומון: יש מניעה לעשות את זה, שכל פעם תהיה החלטה מחדש של הלקוח?     

שולמית אלוני: השאלה מה קורה במצבים שבהם יש מסלולי הלכה

דור פישר: אחדד מה המצב כיום בנוגע לקופת גמל להשקעה

דור פישר:  במקרה של בחירה אקטיבית בקופת גמל השקעה ובחר במסלול – אנו חידדנו את הנושא הזה לפני כשנתיים, בעיקר לאור פניות בנוגע למסלולים האמוניים, שאם הורה בחר בילד הראשון שלו במסלול הלכה או שריע, שלא יידרש לבחור את זה כל פעם מחדש, לכן אמרנו – אם ההורה עשה בחירה אקטיבית, שבחר שרוצה – החרגנו את זה אלינו כבר היום, באופן כללי

רחל עזריה: גם אם בחר סיכון מועט, ברירת המחדל לגבי הילד השני תהיה סיכון מועט

שולמית אלוני: ברגע שבחרת זה הולך לפי הבחירה

ינון אזולאי: לגבי השרעי וההלכה, אם הוא בחר בסיכון נמוך בהלכה, בילד הראשון

ינון אזולאי:  מה קורה איתו בילד השני?      

דור פישר: הולך גם למסלול שהוא בחר

ינון אזולאי: לא, אני יכול להחזיר אותו למסלול המוגבר בהלכה? הוא בחר שיהיה לו הלכה

ינון אזולאי:  זה לא רוצה שישתנה

דור פישר: יש הלכה אחד

אורית פרקש הכהן: אני מתנצלת – צריכה לצאת

דור פישר: לפי החוזר שלנו, ברגע שעשית בחיקה בקופת גמל להשקעה לאחד הילדים - אז זה יחול על כל הילדים האחרים כל עוד לא החלטת אחרת, באותו מסלול, כלומר אם החלטת גם בינוני, גם הילדים הבאים יהיו בינוני מתוך הבנה שאין סיבה שתשנה את הבחירה כל עוד לא אמרת אחרת לגבי הילדים האחרים

משה סולומון: ואם יגיד אחרת באותו מסלול של הלכה?     

דור פישר: הוא יכול

דניאל בלנגה: עמדתנו היא לשנות את זה, לעשות את זה שתמיד ברירת המחדל תהיה בסיכון גבוה

ינון אזולאי: התחלת להתקלקל

ינון אזולאי:  אה, כלומר יכול להשאיר בהלכה, רק המסלול עצמו שיחזור למוגבר

ינון אזולאי:  בסדר

שולמית אלוני: דניאל, אתה מתייחס לגיל 18?     

דניאל בלנגה: לא

דניאל בלנגה:  לילד השני

משה סולומון: אפשר לשאול את הבנקים שאם כן, הם יכולים לאפשר בכל רגע נתון ניוד? זה אפשרי מבחינתם? נניח שנלך או יתפשר ללכת על האפשרות שגם הבנקים נשארים בסיפור הזה, האם הבנקים מוכנים לאפשרות שהלקוח יכול לנייד? לומר מה עם קצובות הזמן, זה עוד שנה

גלי כספרי: לנו אין התנגדות שבתחנות יציאה ההורים יוכלו לנייד את הכסף

גלי כספרי:  כרגע תחנות היציאה הן כל חמש שנים

גלי כספרי:  אפשר לדבר על התדירות של תחנות היציאה

דניאל בלנגה: כל עוד הניוד הוא דו כיווני הניוד מאוד בעייתי, לא קשור לעניין המשפטי

דניאל בלנגה:  יש עם זה הרבה בעיות שהניוד יהיה דו כיווני

ינון אזולאי: מה ששאל פינדרוס בהתחלה

טיבי רבינוביץ: למה ניוד כיווני זה בסדר וניוד דו כיווני זה סוף העולם?     

דניאל בלנגה: כי אנו לא רוצים שאנשים יקבעו את ההפסדים שלהם בקופות גמל ואז ילכו לבנק ואז לא יוכלו להפסיד את ההפסדים שלהם חזרה

דניאל בלנגה:  זו הסיבה היחידה

רחל עזריה: גם קופת הגמל נזילה כל הזמן, והבנק לא

טיבי רבינוביץ: דניאל אמר משהו אחר – לא רוצים לקבע את ההפסדים בקופות הגמל, אם הבנו נכון

גלי כספרי: כלומר יכולים להיות הפסדים בקופות הגמל

ינון אזולאי: ברור

ינון אזולאי:  גם בנק יכול לפשוט רגל

ינון אזולאי:  הכול יכול להיות אבל מסכים איתך שזה לא אותו דבר

ינון אזולאי:  ציון, בבקשה

ציון מזרחי: רציתי להוסיף לגבי מה שאמרת – יכול להיות מצב שהורה בחר בנק מסוים ולא בחר בילד השני ויותר, אז זה משנה

ציון מזרחי:  היום אתה אומר: אני רוצה שיהיה לו קופת גמל ולא בנק

ציון מזרחי:  זה מה שאדוני התכוון?     

ינון אזולאי: אני רוצה שזה יחזור לברירת המחדל, לקופת הגמל

ציון מזרחי: כלומר יהיו לו במשפחה שני מוצרים

ינון אזולאי: אם זה מה שהוא בחר

ינון אזולאי:  גם שלושה מוצרים

ינון אזולאי:  לגבי מה שפינדרוס אמר, יש אפשרות להחריג ריבית? שלא יהיה בכלל ריבית?      

דידי פרידלנדר: יש הצעה בעניין הזה שמחכה לשלב בין המסלול הסולידי שעלה פה שאפשר לפתוח מסלול חדש בקופת הגמל או אפילו בבנקים

דידי פרידלנדר:  מסלול צמוד מדד ללא ריבית

דידי פרידלנדר:  יפתור את הבעיה של מי שרוצה ללא ריבית, יפתור את הנושא לדעתי של המסלול הסולידי שרצו מסלול סולידי לפתוח אם הוא לא נותן לי במינימום הצמדה – לדעתי זה לעשות עוול לילדים ולא הייתי עושה את זה

דידי פרידלנדר:  אני חושב לפתוח צמוד מדד מיוחד לבדוק אותו הלכתית שלא נחשב ריבית כי אחרת חבל על הכספים –  אם המדינה תיתן 50 שקל לכל ילד ועוד 20 שנה הילד יקנה בזה בזוקה, לא עשינו בזה כלום

דידי פרידלנדר:  עם כל הכבוד להלכה ולמי שרוצה להקפיד, אולי לאותם אנשים לא לפתוח לילד שלהם חיסכון

ינון אזולאי: אתה לא יכול

ינון אזולאי:  החיסכון קיים

דידי פרידלנדר: לא יכול להיות שהמדינה תיתן כסף ותקרע אותו

דידי פרידלנדר:  יש דברים טובים יותר לעשות בכסף

דידי פרידלנדר:  מינימום זה הצמדה

דידי פרידלנדר:  אין לדעתי עם זה בעיה הלכתית רק אני רוצה להדגיש את הנושא של הניוד או לא ניוד, גם חוקתית וגם מבחינה טכנית, זה ייקח המון זמן

דידי פרידלנדר:  לא שנה

דידי פרידלנדר:  להערכתי יותר מזה, לעכב כרגע חקיקה או תקנה ולא לאפשר מצב שהורה שהילדים שלו המסכנים נמצאים בתוכנית בבנק ורוצה שה-50 שקל של המדינה פלוס ה-50 שקל שלו בחודש הבא כבר יעברו לקופת גמל – לפחות שכסף חדש לילד קיים, ילד שההורים שלו לא בחרו או כן בחרו בבנק ורוצים היום שהכסף החדש שנכנס בחודש הבא ייכנס לקופת גמל, שתהיה אפשרות לעשות את זה

דידי פרידלנדר:  אם נחכה עד שיימצא פתרון לניוד או לא, כן דו צדדי או לא דו צדדי, כן חוקתי, לא חוקתי – אנו מאבדים זמן יקר של הורים ואני בניגוד לאחרים פה יושב עם ההורים האלה, עם הילדים האלה – אני מתנדב בארגון פעמונים, אני רואה את האנשים האלה וכואב הלב שאתה אומר להם: מצטער אין מה לעשות

דידי פרידלנדר:  חלק מזה שאני יושב פה, כדי שבפעם הבאה שאשב מול הורה כזה, אמרתי לו: עשינו והחוק השתנה

ינון אזולאי: שוק ההון, לגבי ההצעה?     

רחל עזריה: לגבי ההצעה בלי ריבית בכלל? צריך לבדוק את זה

רחל עזריה:  קופת גמל זה מוצר השקעה

ינון אזולאי: אם אדם רוצה במקום בנקים מקום סולידי ולא רוצה ריבית - הבנקים, יש לכם פתרון לזה, הלכה ושריע ללא ריבית?     

גלי כספרי: אפשר ליצור מסלול צמוד מדד בלי ריבית

גלי כספרי:  כן

דידי פרידלנדר: אפשר גם בקופות הגמל והיה לנו את זה – אני לשעבר איש כלל

דידי פרידלנדר:  היה מסלול מבטיח תשואה, או היה מסלול מבטיח הצמדה, כמו שיש בבנקים

דידי פרידלנדר:  אין בעיה לייצר מסלול כזה גם בקופת גמל, אבל קופת גמל במישור ההלכתי יש בעיה כי התשואה הזו נוצרת מרווחים

ינון אזולאי: צריך להיות במסלול שיהיה ללא עמלות

שולמית אלוני: שיהיה כמה שיותר מקביל למה שקיים כיום בגמ"חים

ינון אזולאי: גם ביציאה? כי אין לו רווח

ינון אזולאי:  בסוף – אין רווח, גם לקחת לו מס? אם אין לו, אז לא יהיה

רחל עזריה: המוצר שצוין בקופות גמל הוא מוצר ישן שמבטיח תשואה

רחל עזריה:  לא קיים

דידי פרידלנדר: לא

דידי פרידלנדר:  לא מדבר על תקופה שהיה תשואה מובטחת בשנות ה-90'

דידי פרידלנדר:  מדבר על מוצר משנת 2013, בין 2010 ל-2013 היה מסלול השקעות בתוך הפוליסות של חברת כלל ובקופות הגמל שלקוח היה יכול לבחור מסלול מבטיח תשואה

דידי פרידלנדר:  אם אני זוכר נכון זה היה 3

דידי פרידלנדר: 5%

דידי פרידלנדר:  ניתן לייצר את זה

דידי פרידלנדר:  הבעיה היא מבחינה הלכתית שהמוצר הזה נובע מהשקעות שנעשות עם ריבית ולכן זה לא ייתן לדעתי מענה לציבור החרדי או המוסלמי

דידי פרידלנדר:  בבנקים יש להם פתרונות אחרים ולכן להערכתי את המסלול הזה הייתי משאיר במסגרת היכולת של מי שמעוניין לבחור בבנק, שמרגיש שם יותר בטוח, לאפשר לו מסלול צמוד מדד בבנק, ויודע שאין לו ריבית

ינון אזולאי: נמרוד

נמרוד ספיר: לגבי פרטי ההורים, אשמח שתשמע את עמדת הממשלה

ינון אזולאי: שמענו פעם שעברה

ינון אזולאי:  רמי דיבר עליה

נמרוד ספיר: בדיונים הקודמים שמעתי שהם גם אומרים שזו בעיה וצריך לפתור אותה

נמרוד ספיר:  נראה לי שאתה מתכנס לסיכום והייתי רוצה שנקריא פה את ההצעה שלנו הייתה לתת סמכות כללית לביטוח הלאומי ולמשרד האוצר להסדיר את הנושא הזה תוך איקס זמן

ינון אזולאי: לא צריך להקריא

ינון אזולאי:  אמרת

נמרוד ספיר: לא, זה נוסח ברמה המשפטית

ינון אזולאי: כשאסכים לזה, אגיד לך להביא את הנוסח

ינון אזולאי:  עוד מישהו רוצה להתייחס?     

משה שמיר: כל מוצר גם ללא ריבית וצמוד מדד אפשר לייצר בקופות הגמל ולא צריך את הבנקים

משה שמיר:  אשר להוציא את הבנקים, וכל מוצר שהבנקים יכולים לתת, אפשר לייצר אותו ביתר יעילות בקופות הגמל

ינון אזולאי: תודה

ינון אזולאי:  לינור

לינור דויטש: אני חושבת שחלה פה התקדמות ניכרת

לינור דויטש:  אני חושבת שאנו צריכים קודם כל בגלל שהמושב מסתיים עוד שנייה, להעביר את זה שמפה קדימה לא יוכלו יותר להיות הבנקים ובמושב הבא להתרכז בנושא הניוד החד צדדי של להציל את מי שעדיין תקוע בבנקים

לינור דויטש:  לעכב את זה עכשיו בגלל סיפור הניוד, תהיה טעות כי בזמן הזה – זה 10% נוספים שנכנסים  כל יום למסלול הזה של הבנקים

לינור דויטש:  חייבים להציל אותם

לינור דויטש:  קודם כל תעביר את הצעת החוק

ינון אזולאי: הוא אומר לך שלא כל יום 10%

לינור דויטש: יש לך 10% שעדיין באופן אקטיבי נכנסים

ינון אזולאי: אבל מצד שני היה 80% ועכשיו 85% שנמצאים בקופות גמל

לינור דויטש: נכון אבל יש הצעת חוק שעברה ראשונה

לינור דויטש:  אפשר להעביר אותה עד סוף המושב אז איז, לסיים אז ואז במושב הבא להתרכז בנושא הניוד

לינור דויטש:  יהיה טעות לחכות עם זה

לינור דויטש:  לקחת מה שיש, לעצור את הבנקים שנכנסים עכשיו, להוציא אותם החוצה מפה והלאה, ושלב שני, לטפל בניוד החד צדדי, לא דו צדדי, ואז יהיה זמן לכולם להידיין

לינור דויטש:  בעיניי זה יהיה נכון יותר, שיטת הסלמי

ינון אזולאי: אני לא אוהב את שיטת הסלמי בדברים מסוימים

ינון אזולאי:  היושב-ראש

ינון אזולאי:  קודם נאחל מזל טוב ליושב-ראש, הרב גפני - אתמול בר מצווה לנכד שלו

משה גפני: תודה רבה

ינון אזולאי: היית חסר פה בדיון, הרב גפני

ינון אזולאי:  מאמין שאם היית פה, היינו מצביעים כבר

לינור דויטש: הרב גפני אולי תומך בהצבעה ונוכל להעלות את זה

ינון אזולאי: קודם כל, אתייחס, גם טכנית היינו מעבירים ומצביעים לא בטוח שהיינו מצליחים להעביר את זה עד סוף הקיץ כי אני מכיר את הלו"ז שבחוקים שבקנה עכשיו, עובדה שהיום ומחר, ראשון, שני אין חקיקה, שלישי גם כנראה לא

ינון אזולאי:       לובי 99, כשבאו אליי עם ההצעה הזו, לקחתי אותה בשתי ידיים כי אני חושב שהיא טובה

ינון אזולאי:  זה שהם הביאו לי הצעה אחת ואני מוציא הצעה שאולי אחרת ממה שזה – זה בסדר

ינון אזולאי:  מותר לי לשנות את דעתי, וגם את נכנעתי, או לא נכנעתי, לא חושב שאני נכנע לבנקים או לשוק ההון

ינון אזולאי:  ממש לא

ינון אזולאי:  אני במקום שבכוונה גם מתעכב כי אני כל הזמן שומע, ובסופו של דבר צריך להחליט

ינון אזולאי:       היה דיון חשוב היום

ינון אזולאי:  אני מבקש גם לחזור עם תשובות ממשרד האוצר, בנק ישראל, גם משרד המשפטים, כל העניין של המלאי הקיים

ינון אזולאי:  גליה ממשרד האוצר – יודעת למה אני מתכוון

ינון אזולאי:  משרד המשפטים, וגם בנק ישראל – התייחסותכם לנושא המלאי הקיים

ינון אזולאי:  ואם יש לכם עוד הערות על המלאי הקיים - מבקש לדעת אותן כדי שנוכל פעם הבאה להתקדם בנושא הזה

ינון אזולאי:  גם לגבי מה שהעלינו אני מבקש הצעה לגבי ללא ריבית

ינון אזולאי:  הרב פינדרוס אמר שיש כאלה שרוצים ללא ריבית בחיסכון ללא ילד

ינון אזולאי:  העלינו פה הצעה למסלול גמ"חים

משה גפני: למה אתה לא מסיים את זה? זו הצעה טובה

ינון אזולאי: ההצעה טובה מאוד

ינון אזולאי:  כשבאתי בהתחלה אמרתי: אולי עם הבנקים, אולי בלי הבנקים

ינון אזולאי:  ספציפית בפרוטוקול שאתה מחזיק, נמרוד, אמרתי: לא בטוח שרוצה להוציא את הבנקים אבל האוצר פעם אמרו: לא מוציאים את הבנקים

ינון אזולאי:  היום האוצר אמרו: אנחנו איתך

ינון אזולאי:  לא יודע כמה זה יעלה לי בסוף

ינון אזולאי:  אגף התקציבים היה איתי, ואפילו החשכ"ל התיישר

ינון אזולאי:  סיעתא דשמייא

ינון אזולאי:  רק אני מחפש איפה העוקץ

ינון אזולאי:  לכן בגלל שלא הגענו למקום – אבל עוד דיון אחד שיביא אותנו לקו הגמר

ינון אזולאי:  לובי 99 מאוד מאוכזבים, כי הם רצו שתהיה הצבעה היום

ינון אזולאי:  אגב קרוב לתשעה באב להיות מאוכזבים זה לא נורא

ינון אזולאי:  תכוונו שזה על חורבן הבית

ינון אזולאי:  את ההתייחסויות ביקשתי, נודיע מתי יהיה דיון בהקדם האפשרי, אבל תוך כדי תוכלו להעביר את ההתייחסות

ינון אזולאי:  הייתם בדין ודברים עם שלומית

ינון אזולאי:  זה המקום להודות לה

ינון אזולאי:  מאוד מבקש שתעבירו לה תוך כדי את ההתייחסות שלכם לדברים

ינון אזולאי:  מקווה שבקרוב נוכל לברך על זה

ינון אזולאי:  איגוד הבנקים, אם יש לכם שינוי שאתם רוצים לפרוש מהמירוץ, תגידו ונעשה את זה בצורה חגיגית

ינון אזולאי:  גם אתם יכולים איתי לדבר, כולם פה - הטלפון שלי זמין לכולם

ינון אזולאי:      תודה רבה, הישיבה נעולה