ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 25, פרוטוקול מספר 91, 2023-07-18 00:00

יוסף טייב: אני מתכבד לפתוח את וועדת החינוך התרבות והספורט בנושא הצעה לדיון מהיר, של חברת הכנסת אורית פרקש הכהן וחבר הכנסת אליהו רביבו בנושא פער ימי החופשה בין המשק לבין מערכת החינוך

יוסף טייב:  אכן נושא חשוב מאוד

יוסף טייב:  חברת הכנסת אורית פרקש הכהן, בבקשה

אורית פרקש הכהן: בוקר טוב אדוני היו"ר, אני חייבת להגיד שאני מרגישה שהדיון הזה לצערי מנותק מההתרחשויות שקורות, אתמול הייתי עד אמצע הלילה בוועדת החוקה - - -     

איימן עודה: חברת הכנסת אורית, אבל זה הדיון החשוב ביותר, הטוב לכל האזרחים

איימן עודה:  את יודעת מה? כל מה שקורה לא נורמלי והדיון הזה הוא הנורמלי

אורית פרקש הכהן: נכון, מסכימה איתך מאוד

אורית פרקש הכהן:  אבל חבל שאנחנו לא עוסקים בכנסת הזאת באמת במה שחשוב ודיונים ענייניים הם בשוליים, ואנחנו כבר לתוך שבעה חודשים שאני מרגישה שזו לא אותה כנסת שבאמת עסוקה בדברים החשובים

אורית פרקש הכהן:  אני מודה לך קודם כל על קביעת הדיון הזה, אני ברשותך אדבר על הנושא הזה

אורית פרקש הכהן:      הגעתי לנושא מכיוון של יוקר המחיה, אני עוסקת בנושא הזה הרבה הוא מאוד מעניין אותי, נושאים כלכליים והקשר שלהם ליוקר המחיה

אורית פרקש הכהן:  כשרה בממשלות הקודמות, כשהתחלתי לקדם את כל הנושאים הקשורים ליוקר המחיה

אורית פרקש הכהן:       זה מוזר, אני יושבת בוועדת החינוך ומדברת על יוקר המחיה, אבל - - -     

יוסף טייב: תתפלאי, ועדת החינוך בתקופה האחרונה מדברת המון על יוקר המחיה, בין השאר עוד מעט תשלומי הורים

אורית פרקש הכהן: אני חברת ועדת כספים וטכנולוגיה בראשות חבר הכנסת איימן עודה ואני בדרך כלל לא מצויה בנושאים האלה, אבל זה דבר באמת שהוא עוד פגיעה ויש פה משהו מאוד מאוד חריג ביחס לעולם

אורית פרקש הכהן:      התוודעתי לסוגיה הזאת, שכמובן חשתי אותה כאימא לילדים קטנים, אבל אתה יודע מג'נגלים, הורים בייביסיטר וכו'

אורית פרקש הכהן:  במדינה, שבה זוגות צעירים לא יכולים לקנות דירה, לא יכולים לקנות דירה, לא יכולים גם להרשות לעצמם לעמוד בריביות של המשכנתה, שכירויות בשמיים, המזון בשמיים, החשמל וכו' וכל הדברים רק עולים ועולים

אורית פרקש הכהן:      השקל רחוק מלהיות חזק, ואנחנו בכלל בתקופה לא טובה כלכלית והעול העיקרי הוא על הצעירים במדינת ישראל, וכמובן בשונה ממדינות אחרות ההשקעה בחינוך לגיל הרך היא מהנמוכות שיש, ואתה יודע שאני מקדמת כבר שנים תוכנית של חינוך חינם לגיל הרך במדינת ישראל, גם מסיבה חינוכית, גם מסיבה כלכלית

אורית פרקש הכהן:      אני מבינה שזה נושא שצריך תוכנית ארוכת טווח של שנים, אבל ממשלה צריכה להתחיל איפה שהוא

אורית פרקש הכהן:  גם להגדיל את כוח האדם וגם לחתור

אורית פרקש הכהן:  סוגיה נוספת היא הפער בין ימי העבודה של זוגות עובדים במדינת ישראל לבין לוח השנה של מערכת החינוך במדינת ישראל

אורית פרקש הכהן:  לוח השנה לא מתכתב עם אנשים עובדים, אנשים עובדים זו פריווילגיה במדינת ישראל, אנשים עובדים שיש להם שניים או שלושה ילדים קטנים במערכת החינוך

אורית פרקש הכהן:      אני עשיתי בדיקה קטנה, אדוני היו"ר, אני יודעת שהיה הסכם לאחרונה עם המורים שהיה אמור לשפר במעט את המצב, אבל לי ברמה האישית למרות שהייתי שרה בממשלה, הייתה ביקורת מאוד קשה על ההיבט הזה שלא טופל לדעתי בצורה נאותה בהסכם הזה

אורית פרקש הכהן:  עשרות שנים מדברים על זה, וכל פעם מוותרים על עוד יום או על עוד יומיים

אורית פרקש הכהן:       אני רוצה להראות לך את הפערים

אורית פרקש הכהן:  הנתונים שאני רוצה להציג לך מתבססים על חוזר המנכ"ל האחרון של משרד החינוך, מהשנה הזו

אורית פרקש הכהן:  כלומר, מדובר בנתונים שאמורים לייצג את לוח החופשות העדכני

אורית פרקש הכהן:       מה שאנחנו רואים כאן זה נתונים חריגים, וגם הממ"מ כבר ציין בדו"ח, שישראל היא שיאנית של פער ביחס לכל העולם, בין לוח החופשות של כמערכת החינוך, לבין חופשות של אנשים עובדים

אורית פרקש הכהן:      מצד שני, היא המדינה היחידה ששבוע הלימודים נמשך שישה ימים ולכן בעצם הפער הכל כך אדיר הזה, הוא משקף בעיה עוד יותר קשה

אורית פרקש הכהן:      בוא נראה את הנתונים העדכניים מדו"ח החוזר של המנכ"ל

אורית פרקש הכהן:  כשאנחנו מדברים על ממוצע ימי החופשה השנתית בתשלום לעובדים בישראל, ימי החופשה שהוא לוקח בשנה עומד בממוצע על 20

אורית פרקש הכהן: 2 ימי חופשה, נשמע הגיוני נכון? יש עובדים שלוקחים פחות מ-20 ימי חופשה בשנה

אורית פרקש הכהן:  יש גם את החוקים בעניין הזה, שאתה יודע שחלקם בתשלום

אורית פרקש הכהן:      ימי החופשה במערכת החינוך במדינת ישראל הם 72 ימים

אורית פרקש הכהן:  אני רוצה לחזור על הנתון הזה, כי הוא יותר מפי שלושה מההשוואה שאני עשיתי מדו"ח מנכ"ל האחרון של משרד החינוך, פי שלושה

אורית פרקש הכהן:  עובד לוקח גג עשרים ימים, אבל לילדים שלו הוא צריך לספק להם חינוך חלופי או בייביסיטר, והכל כמובן בתשלום

אורית פרקש הכהן:  במשך 72 ימים, כלומר פי שלוש

אורית פרקש הכהן:       פער ימי החופש בין המשק לבין מערכת החינוך כשאנחנו מדברים על הילדים הוא משתנה בין הגילאים - לפי העיון שלי- וזה הסיכום של הנתונים של דוח המנכ"ל

אורית פרקש הכהן:  אם יש לך ילדים בין כיתות א' ל-ג', אתה צריך למצוא להם סידור כמעט 40 ימים בשנה, 39 יום

אורית פרקש הכהן:      אם יש לך ילדים מעל לכיתה ג' פער החופשות הוא 66 ימים, יש גם מקום - - - אדוני היו"ר שמדובר בילד בכיתה ט' או ילד בכיתה י' - אז כבר לא צריך לדאוג לו באותו האופן מבחינת ההוצאות

אורית פרקש הכהן:      עשיתי משחק קטן, אמרתי בוא נניח שיש לזוג שני ילדים עד כיתה ג', כאשר אנחנו יודעים שברוב המקרים מדובר בשלושה ילדים, שאחד מהם הוא בכלל במעון או במסגרת לגיל הרך, ששם הסכומים הם פשוט אסטרונומיים, מאחר ובמדינת ישראל אין מספיק מעונות ציבוריים, אין תוכנית חינוך לגיל הרך

אורית פרקש הכהן:  אנחנו יודעים שיש מחסור במטפלות, אבל זו לא העת לתירוצים אני כרגע מעלה את הבעיה

יוסף טייב: צריך גם לומר שימי החופשה שם שונים ממערכת החינוך הרגילה

אורית פרקש הכהן: יכול להיות

אורית פרקש הכהן:  אבל עדיין אני חוזרת לפן הכלכלי

אורית פרקש הכהן:  הוא צריך להחזיק את הילד הרך במערכת הזו, בסכומים של 4,000, 5,000 שקלים בחודש, אני מדברת על זוגות עובדים

אורית פרקש הכהן:  אני מדברת על זוגות שלא מסבסדים להם את הכל, זוגות עובדים שנאנקים תחת יוקר המחיה ולא רואים עתיד כלכלי במדינת ישראל, לצערי

אורית פרקש הכהן:      ואז יש להם עוד שני ילדים, בין כיתות א' ל-ג'

אורית פרקש הכהן:  לקחתי את הפער הזה - 39 ימים, הם לא יכולים להשאיר את הילדים לבד בבית נכון? מצאו בייביסיטר זולה - 200 שקלים ליום

אורית פרקש הכהן:  8 שעות עבודה

אורית פרקש הכהן:  200 שקלים ליום, אני אומרת לך שהסכומים הם הרבה יותר גדולים , בטח בשכונה שלי

אורית פרקש הכהן:       בוא נכפיל את העלות הזו, 200 שקלים ביום נכפיל את זה ב-40 ימים של פער, נכפיל את זה בשני ילדים, וגלגלת על זוג כזה עוד כמעט 16,000 שקלים בשנה

אורית פרקש הכהן:       כשאנחנו מדברים על ילדים יותר גדולים, אתה לא יכול להשאיר ילד בכיתה ד', צריך להגיד את האמת

אורית פרקש הכהן:  ילד בכיתה ד', ילד בכיתה ו' אתה לא יכול להשאירם ימים שלמים

אורית פרקש הכהן:  הסכומים מגיעים לכמעט 26,000 שקל

אורית פרקש הכהן:  לכן אני שואלת, כשאנחנו רואים את הנתונים בעולם אנחנו פשוט שיאנים בימי חופשה, אני לא מבינה למה מורים במדינת ישראל צריכים להיות בחופש כשכל המשק עובד?     אין פה שום זלזול במקצוע ההוראה, תמכתי ואני תומכת בתשלום הוגן למורים

אורית פרקש הכהן:  לעשות את הכל כדי להביא את הטובים שבטובים למקצוע הזה

אורית פרקש הכהן:  אבל בסוף אין עוד מדינה כזו, בכל שביתה הדבר הזה עולה על סדר היום, זה אחד מהנושאים שפשוט לא פותרים

אורית פרקש הכהן:  אני שמחה על הדיון הזה

יוסף טייב: תודה רבה

יוסף טייב:  חבר הכנסת רביבו, בבקשה

אליהו (אלי) רביבו: בוקר טוב אדוני היושב-ראש, אני מודה לך על קביעת הדיון החשוב הזה בפרק זמן קצר, למרות עומס הנושאים שהוועדה דנה בהם

אליהו (אלי) רביבו:  אני מבקש להודות גם לחבר הכנסת עידן רול על שיזם את ההצעה לנושא

אליהו (אלי) רביבו:  ולחברתי, חברת הכנסת אורית פרקש הכהן, שהצטרפה

אליהו (אלי) רביבו:      לעובד ישראלי מתחיל, אדוני היושב ראש, יש בממוצע 12 ימי חופשה בשנה

אליהו (אלי) רביבו:  לצורך השוואה לחייל בסדיר יש 18 ימי חופשה, זאת כמובן כתלות בתפקידו, לרוב הימים הם לא לבחירתם

אליהו (אלי) רביבו:  אם הייתי אומר לאותם חיילים שצריך לשנות להם מעט את המועדים, חלקם היו מסכימים וחלקם באופן טבעי היו מתנגדים

אליהו (אלי) רביבו:  אבל אם ללא השינוי היינו משלמים 200 מיליון שקלים תוספת בשנה, אז אני מבטיח לכם שאף אחד לא היה שואל את אותן שאלות מראש

אליהו (אלי) רביבו:      על פי מחקר של הממ"מ, הפער כיום בימי החופשה עבור תלמידי כיתות א' עד ג', אני מדגיש שמדובר ביחס של א' עד ג' בלבד, הוא כ-39 ימים, בהנחה שבית הספר של החופש הגדול עובד כמתוכנן

אליהו (אלי) רביבו:  לפי חישוב של פורום קהלת ההורים צריכים להתמודד עם כ-23 ימים בשנה, בהם אין להם פתרון השגחה

אליהו (אלי) רביבו:  כמובן שמערכת החינוך בישראל היא לא פתרון השגחה לילדים, היא מערכת חינוך

אליהו (אלי) רביבו:  אבל כאשר מדובר בגילאים צעירים ובמאות מיליוני שקלים בשנה, אנחנו חייבים לתת גם על כך את הדעת, מבלי לפגוע באיכות החינוך כמובן

אליהו (אלי) רביבו:      אדוני היושב-ראש, לאורך השנים היו עשרות הצעות כולל ועדת דברת משנת 2005, חוקרי בנק ישראל, הנהגת ההורים הארצית, ואפילו הצעה רשמית של הוועדה הזו שאדוני עומד בראשה

אליהו (אלי) רביבו:  ברשותך אני רוצה להתמקד בהצעה אחת שיש לה חשיבות מיוחדת, כי המציעה דאז נושאת באחריות כיום

אליהו (אלי) רביבו:       אביטל בן שלמה, לשעבר ראש צוות חינוך בפורום קהלת וכיום משנה למנכ"ל משרד החינוך, הציע לקצר - בכובע הקודם שלו - את שבוע הלימודים לחמישה ימים, בתמורה לביטול 20 ימי החופשה ולהענקת שמונה ימי חופשה שיהיו גמישים למורים במהלך השנה

אליהו (אלי) רביבו:      אני חושב שזו הצעה מצוינת

אליהו (אלי) רביבו:  אני מבקש מהוועדה והעומד בראשה לקחת את הנושא החשוב הזה בשתי ידיים

אליהו (אלי) רביבו:  אני מבקש מהוועדה ומהנוכחים שנלחץ יחד על מקבלי החלטות

אליהו (אלי) רביבו:  אני מבקש שנפעל על מנת לשפר את מערכת החינוך, לסייע להורים עובדים להגדיל את הכנסות המדינה ולהתאים את לוח החופשות למאה ה-21 ולרוב מדינות ה-OECD שאנחנו חברים בה

אליהו (אלי) רביבו:       בואו לא נכנע לקבוצות לחץ שאסור להזיז להם את הגבינה

אליהו (אלי) רביבו:  תודה אדוני

אליהו (אלי) רביבו:  לאחר מכן יהיו לי שאלות באופן מצומצם וממוקד, גם למשרד החינוך וגם להסתדרות

יוסף טייב: תודה

יוסף טייב:  אלירן מה-ממ"מ, בבקשה

אלירן זרד:       אנחנו רק רצינו לדייק כמה דברים לגבי נתונים שנאמרו פה שמתבססים על המסמכים שלנו

אלירן זרד:  יש מסמך של ה-ממ"מ מ-2012 שנערך בנושא הזה, שהתבסס על נתונים מסוימים ומצא את הפער של 66 ואת הנתון שהוצג פה, שישראל השיאנית

אלירן זרד:      אנחנו עשינו לא מזמן לפני כמה שנים, מסמך עדכון ובו בעצם ניסינו לבחון את הנושא הזה מחדש והצגנו נתונים קצת אחרים כי אין את אותו מידע שהיה אז, ואנחנו פה טענו שבעצם - - - 

אליהו (אלי) רביבו: אם אין את אותו המידע, מה הסיבה שהנתונים כן השתנו? אם המידעים הם אקוויוולנטיים, ניתן באמת להשוות ולהסיק מסקנות אחרות

אליהו (אלי) רביבו:  אני שואל איך הגעתם למסקנה אחרת כשאתם אומרים בעצמכם שאין את אותו מידע שעמד בבסיס הנתונים שעליו הסתמכתם ב-2012?     

אלירן זרד: אנחנו במסמך הנוכחי לא הצגנו פער, הצגנו באיזושהי הסתייגות, אמרנו אם נניח שזה היה 66 אז אם לוקחים את כל הפרמטרים הנוספים בינתיים - - -     

אליהו (אלי) רביבו: ההסתייגות הייתה הנחת עבודה על בסיס אותם נתונים

אלירן זרד: הנתונים משתנים משנה לשנה לא רק בישראל, בכל המדינות

אלירן זרד:  בכל פעם שרוצים לבדוק את זה צריך לבדוק בכל המדינות נכון לאותה שנה

אליהו (אלי) רביבו: אתה צודק לחלוטין

אליהו (אלי) רביבו:  אני אומר, כל עוד אנחנו לא יודעים שהמערכת מגיבה באופן שונה ורק המספרים משתנים בהתאם לכמות התלמידים/ימים, אנחנו יכולים להניח שזה עולה באותו הגרף אבל העוגן לא משתנה

אלירן זרד: העלנו שאלה לגבי הפרמטרים, כשמדברים על פער, הפער הוא של מה מול מה

אליהו (אלי) רביבו: נכון

אלירן זרד: קודם כל לא מדובר על חופשות מורים או משהו כזה - חשוב להבהיר את זה - מדובר על ימים שבהם בית הספר לא פועל וההורים נמצאים בעבודה

אלירן זרד:  יש הרבה נתונים שמקשים לעשות את המשוואה הזאת, בין הימים האלה ולבין החופשות של ההורים

אלירן זרד:  גם בחופשות אתה הולך לפי המינימום באותה המדינה, המינימום הוא לפי חוק

אלירן זרד:  גם המינימום לפי חוק כשנכנסים לרזולוציות יותר גבוהות קשה מאוד לברר את הדבר הזה

אלירן זרד:      עולה השאלה למה מינימום, למה לא ממוצע? ואין נתונים לגבי ממוצע, זה הופך ליותר מאוד מסובך

אלירן זרד:  יש משוואה שאנחנו מצאנו שיש עליה יותר מדיי סייגים

אלירן זרד:  ולכן הסתייגנו מלנקוב שזה הפער בין המבוקש

יוסף טייב: צריך גם לומר, שבהשוואה ל-OECD מדינת ישראל בימי החופשה לעובדים נמצאת הרבה יותר נמוך משאר העולם

אלירן זרד: הנתונים הקשיחים שאנחנו מצאנו שימי הלימודים בארץ הם הכי גבוהים מכל ה- OECDבהפרש גבוה, זאת אומרת הימים שבית הספר פתוח הם הכי גבוהים מבין כל מדינות ה-OECD ובהפרש גבוה

אלירן זרד:  היינו ב-20 יום יותר מהמדינה שבמקום שני, בית הספר פתוח

יובל וורגן: בגלל ימי שישי

אלירן זרד: ומצד שני, ימי החופש לעובד, המינימום בחוק, בין הנמוכים ביחס לממוצע, גם מבחינת ימי חג וגם מבחינת מינימום חופשות לעובד, זה מינימום בחוק - - -     

אליהו (אלי) רביבו: בימי חג אין מחלוקת, כי יש קורלציה

אליהו (אלי) רביבו:  העניין הוא שבמערכות החינוך - כפי שכולנו יודעים -  ימי החג של תלמידים הם לא פר אותו חג, זה מעט לפני זה עם אסרו חג אחרי, יש איזושהי הרחבה

אלירן זרד: אני דיברתי על העובדים

אליהו (אלי) רביבו:  בחג פסח העובד יוצא לחופשה ערב החג, לכל המוקדם

יוסף טייב: ועם כל זאת אנחנו נמוכים יותר מה-OECD, ה- OECDנמצא על 10

יוסף טייב: 5 אנחנו נמצאים על 9 ימים בחופשה לעובדים

יובל וורגן: אני יובל, אני עובד עם לירן גם מה-ממ"מ

יובל וורגן:  חשוב להבהיר בנקודה הזאת עם האסרו חג ועם חול המועד וכולנו מכירים את זה שאנחנו לפעמים בעבודה והילדים לא, בישראל לומדים יותר ימים מאשר במדינות אחרות, לא פחות

יובל וורגן:  אחרי האסרו חג וחול המועד וכו'

אליהו (אלי) רביבו: במצבור אותם ימים?      

יובל וורגן: כן במצבור הדברים אנחנו עדיין לומדים יותר - - -     

אליהו (אלי) רביבו: לא בלהחריג

יובל וורגן: כן

יובל וורגן:  הסיבה העיקרית היא בגלל שאנחנו לומדים ביום שישי, זה המקור העיקרי לפער

אליהו (אלי) רביבו: זה יוביל לשאלה הבאה שלי לעניין חמישה ימים בשבוע

יוסף טייב: משרד החינוך, רחל בבקשה

רחל טייטלבום: רחל, אני מנהלת תחום תנאי שירות עובדי הוראה

רחל טייטלבום:  מזה כעשר שנים אני מכינה את חוזרי המנכ"ל שחברת הכנסת אורית ציטטה

רחל טייטלבום:  זה די מובנה, אנחנו מכינים את זה לפי הסכמות שהונהגו כבר פה לפני שנים רבות עם ארגוני המורים

רחל טייטלבום:       יש התקדמות במשרד החינוך בשנים האחרונות עם בתי הספר של הקיץ והתוכנית של החגים - חמישה ימים בחנוכה וחמישה ימים בחופשת פסח

רחל טייטלבום:  במגזר הלא יהודי יש בחופשת האביב והחורף 5 ימים שצריך לתת ברצף כשניתן פתרון להורים ולתלמידים בשכבות גן עד ג' 

רחל טייטלבום:      לקראת שנה הבאה, חוזר מנכ"ל ובזכות הסכם שכר שהיה עם הסתדרות המורים באסרו חג בתי הספר יהיו פתוחים כנגד זה יהיה גשר בין יום כיפור לסוכות

רחל טייטלבום:  בנוסף - - -     

אליהו (אלי) רביבו: אגב, יש שוני בין בתי ספר דתיים לבין בתי ספר חילונים לעניין האסרו חג

אליהו (אלי) רביבו:  בחמד, למיטב זכרוני, בימי אסרו חג לא מתקיימות מערכות החינוך, הן לא פועלות

רחל טייטלבום: בשנה הבאה בחינוך הרשמי- גנים, יסודי וחטיבות הביניים, עובדי המדינה, מי שמקבלים שכר מהמדינה, אסרו חג - - -     

אליהו (אלי) רביבו: בשל אותו הסכם שכר

רחל טייטלבום: זה הוסדר בהסכם שכר של "אופק חדש", בספטמבר 2022

רחל טייטלבום:  כמו כן בתענית אסתר בית הספר יהיה פתוח ובל"ג בעומר

רחל טייטלבום:  כנגד זה המורים יוכלו לממש שני ימי בחירה בימים שהם ירצו ומנהלי בתי ספר יידרשו למילוי מקום

יוסף טייב: בעקבות אותו גשר שאת מדברת עליו, אולי הגיע הזמן שבתי ספר יפתחו ב-א' באלול ולא ב-1 בספטמבר, ואז הילדים יוכלו להיכנס לחודש, פחות או יותר, חודש של רצף של למידה, וגם בסוף מדובר גם בחיזוק הזהות היהודית של מדינת ישראל ושל התלמידים

יוסף טייב:  יוכלו ללמוד ולהיות מחוברים למה שהם צריכים להיות מחוברים וגם לפתור את כל הבעיות האלה

יוסף טייב:  אגב אני חושב שב - - - בשנת 2017 הדבר גם נאמר

רחל טייטלבום: 	 כל כתיבה בחוזר מנכ"ל של לוח החופשות מקבלת גם את שיתוף הפעולה עם ארגוני המורים, זה לא מנדט שלנו

אליהו (אלי) רביבו: אתם אמורים להשמיע את קולכם, וכמובן במסגרת אותה חתימה על "אופק חדש", נכון היה לשקול את זה

אליהו (אלי) רביבו:  זה עדיין לא מאוחר, וזו לא הוראה שירדה מהשמיים

אליהו (אלי) רביבו:  זה יכול לצמצם את הפערים ויכול לקדם אותנו בהתאם לשאיפתנו

אליהו (אלי) רביבו:  אני רוצה לדעת מה עמדתכם ולאחר מכן להקשיב להסתדרות המורים ואם יש להם התנגדות ללמוד מהי ולמה

יוסף טייב: מה עמדת המשרד בעיקרון?     

רחל טייטלבום: זו לא עמדה יחידנית של המשרד לכן אני לא  - - -     

יוסף טייב: האם יש למשרד איזושהי עמדה בנושא של התחלת הלימודים ב-א' באלול ולא ב-1 לספטמבר? יש התנגדות עקרונית?     

רחל טייטלבום: לא מוכר לי

יוסף טייב: יש רצון שזה יקרה?     

רחל טייטלבום: 	 זה מצריך בירור

יוסף טייב: אני מציע שתבררו את זה

יוסף טייב:  אני חושב שהוועדה הביעה את עמדתה בסיפור הזה כבר שיו"ר הוועדה היה חבר הכנסת יעקב מרגי, שר הרווחה הנוכחי

יוסף טייב:  אני מתחבר לזה ואני חושב שזה דבר שהוא ראוי, וגם ייתן מענה אמתי לילדים

יוסף טייב:  גם ייתן מענה לסיפור הזה של החופשה וגם ייתן רצף לימודי לילדים לקראת החגים והעמקה של הזהות היהודית - - -     

אליהו (אלי) רביבו: צריך לקחת בחשבון, אדוני היו"ר, אנשים נכנסים ללימודים- בהנחה שאין את אותן שביתות מסורתיות שמסמלות את תחילת השנה – אנשים נכנסים למערכת החינוך הפעילה שניה לפני החגים

אליהו (אלי) רביבו:  מעבר לעובדה שאין רצף לימודי, הם לא באמת נכנסים לחגים עם איזושהי הכנה, עם איזושהי הכנסה לאווירה בהיבט המוסדי החינוכי

יוסף טייב: משרד אוצר, שירה, את רוצה להתייחס להיבט הכלכלי?     

שירה גרוס: אני שמחה על הדיון הזה, זה נושא שאנחנו לקחנו אותו כפרויקט

שירה גרוס:  כבר חמש שנים או יותר אנחנו מקיימים ישיבות בנושא עם כלל בעלי העניין במערכת החינוך, וכותבים ניירות עמדה ומתייעצים ושומעים הרבה מאוד עבודת מטה

שירה גרוס:  בעקבות זה הצלחנו לשנות את מספר הימים הבודדים בהסכם האחרון ואני חושבת שזה השג חשוב כי כל יום הוא חשוב

שירה גרוס:  זה נכון שזה בחינת רגל בדלת, זה לא ההישג שרצינו לראות

שירה גרוס:  אבל מו"מ אתה לא עושה אותו לבד, זו הייתה התוצאה שהתקבלה במו"מ

שירה גרוס:      במבט קדימה, אנחנו בהחלט חושבים שנדרשת רפורמה יותר משמעותית

שירה גרוס:  זה משהו שיצריך התגייסות של כלל המשרדים, של הדרג הפוליטי, של בעלי עניין אחרים במערכת החינוך

שירה גרוס:  ולעמדתנו זה גם יהיה חייב לבוא עם שינוי שבוע הלימודים כי במדינת ישראל לומדים לדעתי הכי הרבה ימים ב-OECD, אז לא חסרים כאן ימי לימודים אבל אנחנו מסדרים אותם בצורה לא חכמה

שירה גרוס:  אנחנו היינו מאוד רוצים לראות איזשהו צוות בין-משרדי בנושא הזה או איזושהי תוכנית ארוכת טווח

אליהו (אלי) רביבו: מעולה, מבורך

יוסף טייב: מעולה

יוסף טייב:  מרכז השלטון המקומי

יוסף טייב:  מיכל מנקס בזום, בבקשה

מיכל מנקס: אני מבקשת להוסיף מספר דברים

מיכל מנקס:  קודם כל הדיון הוא מבורך, הוא אכן לא ראשוני

מיכל מנקס:  אנחנו בקשר גם עם שירה וגם עם ועדת החינוך בכל הדיונים שהיו בעבר

מיכל מנקס:       אני סבורה שחייבים לעשות מהפיכה, אנחנו מדברים על משהו שפוגע בכולם ולכן צריך לכנס איזושהי ועדה

מיכל מנקס:  כבוד היו"ר אני סומכת עליך בהחלטות

מיכל מנקס:      אני רוצה לומר דבר שהוא לכאורה פעוט, אבל בשל הצורך בתיאומים עם הארגונים, ובשל העובדה שמשא המתן עם ארגון המורים תקוע, יש בתשפ"ד יש שני לוחות חופשות של מערכת החינוך - האחת של ילדים מהגן ועד כיתה ט', והשנייה לתיכונים

מיכל מנקס:       בתיכונים לוח החופשות יהיה כפי שהיה עד כה ובשאר שכבות הלימוד – הוא יהיה לפי הסידור החדש

מיכל מנקס:  זה לא יעלה על הדעת, מערכת החינוך לא יכולה לתפקד כך, יש בתי ספר שש שנתיים מ-ז' ועד י"ב, חלק מהמורים יגיעו ביום כזה וחלקם לא

מיכל מנקס:  הילדים יפגעו, גם המורים יפגעו, ההסעות תיפגענה

מיכל מנקס:  כפל של הוצאות

מיכל מנקס:  אני בטוחה שלא לזה כיוונו ומקווה שזה יוסדר בהקדם

יוסף טייב: ההסתדרות נמצאת פה? הנהגת ההורים הארצית נמצאת פה? גם לא

יוסף טייב:  קהלת, אברהם תומר, בבקשה

אברהם פורז: תודה על הדיון החשוב

אברהם פורז:  מעודד לראות שלמרות שהיה הסכם שכר בקיץ האחרון הנושא הזה לא יורד מהפרק בגלל החשיבות הגדולה שלו, והוא גם רלוונטי להסכם של הקיץ הזה עם ארגון המורים

אברהם פורז:       אומנם הטריגר לדיון הוא הנושא של התאמה לשוק העבודה - ואז בדרך כלל מדברים על הגילים הנמוכים - מעבר להיבט הכלכלי יש פה גם שני היבטים נוספים: אחד, זה היבט חינוכי שהוא רלוונטי לכל הגילים כי העובדה למשל שבתי ספר רק בישראל - בשונה מכל העולם – פועלים שישה ימים בשבוע, לפני שאנחנו מדברים על החופשות, רק על ששת הימים האלה, המשמעות - - -     

אליהו (אלי) רביבו: אדוני מתכוון מדינות ה-OECD, לא לכל העולם

אברהם פורז: נכון מדיניות ה-OECD

אברהם פורז:  במדינות ה-OECD לומדים חמישה ימים בשבוע בגלל ששבוע העבודה הוא לרוב גם כן חמישה ימים בשבוע, אבל המשמעות החינוכית היא שמורים שלא נמצאים בבית ספר בכל ימי הפעילות, זה אומר שמחנכים/מחנכות לא נמצאים בכיתות יום בשבוע, אז כל מנהל יגיד לכם שביום הזה הכיתה מתפקדת פחות טוב, ושזה עושה לו בלגן

אברהם פורז:  ההיגיון אומר שמורים יהיו באותם ימים שבהם התלמידים נמצאים

אברהם פורז:  שהם יעבדו חמישה ימים בשבוע בחמישה ימים שבית הספר פתוח

אליהו (אלי) רביבו: סליחה שאני קוטע אותך

אליהו (אלי) רביבו:  אני חושב שבחלק ממוסדות החינוך בימים שבהם המחנכ/ת אלה ימים מקצועיים, זאת אומרת שבכל מקרה גם אם המחנך נמצא צריך לדעת לחלק, אז יהיו יותר ימים שיהיה מחנך אבל פחות שעות בפריסה יומית

אליהו (אלי) רביבו:  אני חושב שצריך להבהיר את זה, ביום שמחנך לא נמצא ואין שילוב של מורים מקצועיים ומכניסים ממלא מקום, אז בוודאי יש ירידה וצניחה ביכולת החזקת הכיתה

אברהם פורז: בסוף מי שמחזיק את הכיתה כשיש בעיות משמעת, כשתלמיד נעדר, בדרך כלל מי שישים לב, מי שמחזיק את הדברים האלה, הם מחנכי הכיתות

אברהם פורז:  המנהלים אומרים שאם יש צרות בכיתה זה בדרך כלל יקרה ביום שהמחנכים לא נמצאים

אברהם פורז:  זה מבחינת ההיבט החינוכי

אברהם פורז:      מבחינת ההיבט התקציבי – שהוא גם משמעותי פה – ימי שישי, לפי הנחיית של בנק ישראל, בערך 8% ממשקי הבית בישראל עובדים

אברהם פורז:  הרוב המכריע של ההורים לא עובדים בימי שישי, לפחות לא שני בני הזוג

אברהם פורז:  המשמעות היא שאנחנו מתקצבים תקציבי עתק של מיליארדים ליום לשמרטפות, לחינוך חינם ביום שההורים לא עובדים בו

אברהם פורז:      אני מזכיר שאנחנו בבעיה עמוקה של מחסור במורים

אברהם פורז:  אנחנו מדברים על מחסור במורים אבל אנחנו מקצים חלק נכבד מהמורים שלנו לשעות שהם לא הכרחיות

אברהם פורז:       לדוגמה, עכשיו חסרים מורים, אם היינו אומרים ששנה הבאה ילמדו ראשון עד חמישי, מורידים ארבע שעות מהשבוע

אברהם פורז:  אפילו נעשה שם כמו צהרונים, בבנק ישראל דיברו על "שישונים" - פתרונות שהם יותר גמישים, למי שצריך כמובן ומסובסד ולא בחינם

אברהם פורז:      כשאנחנו מורידים את ארבע השעות האלה אנחנו חוסכים 14% מכוח הוראה בישראל

אברהם פורז:  אתם יודעים מה העלויות של זה? כלומר כאן אנחנו כמדינה משקיעים כדי שבתי ספר - - -     יש הורים שאומרים "אני טוב לי שיהיה לי את הקפה בבוקר, גם ביום שישי אני רוצה שהילדים יהיו במסגרת"

אברהם פורז:  בסדר גמור

אברהם פורז:  זה צריך להיות מסובסד זה לא צריך להיות חינוך חינם

אברהם פורז:  ולא סתם אנחנו היחידים בעולם במצב הזה

יוסף טייב: מאיפה הנתונים האלה שאנחנו חוסכים 14%?     

אברהם פורז: כשלוקחים את מספר השעות, כמות המורים נגזרת מכמות השעות שאנחנו מקצים למערכת

אברהם פורז:  ארבע השעות השבועיות זה 14% מהשעות השבועיות שאנחנו מספקים לבתי הספר

אברהם פורז:  במידה ואנחנו מורידים את ארבע השעות השבועיות האלה - - -     הפתרון גם שלנו וגם של גופים אחרים הוא לקחת את השעות האלה לימי חופשה, אבל כלוקחים את זה לימי חופשה אתה לא צריך להוסיף עוד כוח הוראה, כי זה עניין של משא ומתן עם המורים שיעבדו יותר ימים בשנה, אני לא אומר שזו לא פגיעה בתנאים של המורים

אברהם פורז:       כמו שחברת הכנסת אורית פרקש הכהן אמרה, אפשר להוסיף עוד ימים במהלך השנה ואפשר גם להוסיף ימי חופשה גמישים כדי שהמנהלים יוכלו להתמודד אתם, כמו כל עובד אחר במשק

יוסף טייב: שירה, הבדיקה זאת נעשתה אצלכם באוצר, של לחסוך את ימי שישי ומה זה יביא למשק?     

שירה גרוס: בוודאי

שירה גרוס:  אנחנו כבר שנים רבות בוחנים כל מיני תוכניות, וגם בתוך המשרד עם התייעצות עם רשויות מקומיות ועם בנק ישראל

שירה גרוס:  ניסינו גם לקדם את זה במהלך המשא ומתן וראינו שבשביל לעשות שינוי כזה דרמטי של מעבר מערכת החינוך כולה לחמישה ימים בשבוע במקום שישה ימים בשבוע

שירה גרוס:  זה לא יכול להיות משהו שעושים רק סביב מו"מ, זה צעד מדיניות שהממשלה נדרשת להוביל אותו וכתוצאה מזה להסדיר אותו במשא-ומתן

שירה גרוס:  אבל כל עוד לא הייתה פה התגייסות פוליטית והתגייסות של משרד החינוך אז לא ניתן היה לעשות את זה

יוסף טייב: אני מבין ממך שמשרד החינוך אין לו התנגדות, לאוצר אין התנגדות

יוסף טייב:  לכאורה אין לאף אחד התנגדות - - -     

אליהו (אלי) רביבו: לא רק זה אדוני היו"ר, צריך לציין עוד נקודה

אליהו (אלי) רביבו:  אני הבהרתי בדברי הפתיחה שלי, הגברת אביטל בן שלמה שהיא הייתה בין מגבשי המסקנות האלה בהיותה בקהלת, היום מחזיקה את אחד התפקידים הבכירים ביותר במשק החינוך

אליהו (אלי) רביבו:       צריך לקחת עוד עלות שנחסכת – והיא לא מבוטלת – שמוסד חינוכי לא פעיל ביום מסוים, אנחנו חוסכים הוצאות חשמל, מים, אבטחה, ניקיון

אליהו (אלי) רביבו:  אלה הוצאות שהן לא מבוטלות אדוני היו"ר, צריך לקחת אותם במכלול השיקולים כנדבך נוסף בחסכון

אליהו (אלי) רביבו:      אני מודה שהטריגר החסכוני הוא לא מה שהוביל אותי לבקש לפתוח את הדיון, הוא רק נדבך נוסף שאי אפשר להתעלם ממנו אבל הוא לא היחיד

אליהו (אלי) רביבו:  זה רק עוד חיזוק על חיזוק

אליהו (אלי) רביבו:       הרבה פעמים – מי כמוך יודע – מנסים לקדם משהו אבל תמיד יבוא משרד האוצר ויגיד: "לא רגע, יש לזה השלכה תקציבית פה"

אליהו (אלי) רביבו:  הפוך, משרד האוצר מברך על כך וזה מתבקש, וה-ממ"מ מצביעים על כך ופורום קהלת ומשרד החינוך, אין להם עמדת נגד- זו כבר התחלה מדהימה

אליהו (אלי) רביבו:  ועושה רושם שגם אדוני מתחבר לרעיון

אורית פרקש הכהן: אני חייבת להתייחס לכיוון הזה, כי אני קצת לא מבינה אותו

אורית פרקש הכהן:  פתחנו את הדיון בזה שמספר ימי החופש למורים במדינת ישראל הוא חריג בקנה מידה עולמי

אורית פרקש הכהן:  זה מה שהנתונים מראים

יוסף טייב: את יצאת כשה-ממ"מ חידד את הדברים

אורית פרקש הכהן: שמה? אז הפתרון הוא לתת עוד ימי חופשה? גם להוריד את יום שישי? לא הבנתי

אורית פרקש הכהן:  כשהממשלה באה לעשות איזשהו שינוי, למשל, כשהביאו את עובדי המדינה - - -     

יוסף טייב: יצאת באמצע הדיון ואני רוצה לחדד, אני לא אתן לממ"מ לחזור על כל הדברים

יוסף טייב:  הממ"מ היה פה ואמר שבמדינת ישראל ימי הלימודים הם מהגבוהים בעולם, או לפחות מה-OECD

אורית פרקש הכהן: ימי הלימודים אולי גבוהים אבל גם החופש הוא גדול פי שלושה, אני מדברת על ימי החופשה

יובל וורגן: זה לא נכון

אורית פרקש הכהן: אני השוואתי את לוח החופשות שהוציא מנכ"ל משרד החינוך ללוח ימי העבודה של העובדים במשק

אורית פרקש הכהן:  אני לא מבינה למשל - - -     

יוסף טייב: רגע אורית, בגלל שיצאת אני רוצה שתביני, כי אנחנו צריכים להתבסס על נתונים נכונים

אליהו (אלי) רביבו: רק לדייק את זה, חברתי חברת הכנסת אורית מבצעת השוואה שהיא קצת שגויה, הואיל והיא מדברת על יחס של בין כמות שעות וימי עבודה של מורים אל מול המשק, ואנחנו חייבים לבחון את זה אל מול מורים בשאר מדינות ה-OECD, אנחנו נגיע למספרים אחרים

אליהו (אלי) רביבו:      זה משהו שאנחנו חייבים להניח אותו פה על השולחן, כי אם נתחיל לבנות איזושהי תאוריה על עדנים שהם שגויים זה יוביל אותנו למקום אחר

אברהם פורז: אני יכול לדייק אולי קצת את הנתונים בהיבט הזה בהשוואה לעולם - - -     

אורית פרקש הכהן: אז הבנתי שאין בעיה, הדיון מיותר

אורית פרקש הכהן:  אני לא מבינה את זה

אורית פרקש הכהן:  מי מייצג את ההורים תמיד בדיון הזה? אני גם מרגישה שכל פעם שיש משא ומתן, מי מייצג את ההורים?     

אברהם פורז: אם אחר כך אני אוכל להשלים את הדברים שלי, אז אני אייצג את ההורים בעניין הזה

יוסף טייב: אלירן, בבקשה

אלירן זרד: ביקשנו לחדד, הנתון שאתה הצגת שלפיו ישראל היא השיאנית הוא נתון ישן מ-2012

אלירן זרד:  כיום אנחנו לא יודעים להגיד את אותו דבר, אנחנו לא יודעים לחשב את הפער הזה ולעשות השוואה בינלאומית

אלירן זרד:  מה שכן אנחנו יודעים להגיד וזה נתון של ה-OECD

אורית פרקש הכהן: מאז 2012 אתם לא יודעים לחשב? מה הנתון האחרון שיש לך?     

אלירן זרד: אין לנו נתון לגבי הפער

אורית פרקש הכהן: מה זאת אומרת? מ-2012 אין לנו נתון עדכני?     

אלירן זרד: כתבנו על זה מסמך שלם

אלירן זרד:  הנתונים שהשתמשתם בהם הם על סמך דברים שאנחנו כתבנו

אורית פרקש הכהן: אני השתמשתי בחוזר המנכ"ל האחרון משנה זו, מנכ"ל משרד החינוך של מדינת ישראל

אורית פרקש הכהן:  זה מה שעשיתי

אורית פרקש הכהן:  צברתי את כל הימים, חיברתי אותם – 72 יום

אלירן זרד: אז לפי חוזר המנכ"ל הזה, כתוב שם כמה ימי לימודים יש בשנה במערכת החינוך

אלירן זרד:  יש בסביבות 220

אלירן זרד:  זה מקום ראשון ב-OECD

אליהו (אלי) רביבו: לפיכך ההשוואה צריכה להתקיים בין עובדים מקבילים במדינות ה-OECD ולא בין עובדים אחרים במשק שהם לא אנשי חינוך פה במדינה

אליהו (אלי) רביבו:  אני מבקש להבהיר שזה ה- tolerance

אלירן זרד: אנחנו ביקשנו את המשוואה הזאת של הפער לפרק לגורמים, ומצאנו שיש המון משתנים, שיש המון סייגים שמקשים להגיד בדיוק זה הפער, זה ה-X

אלירן זרד:   אנחנו פירקנו את זה להמון גורמים וכל גורם הצגנו בפני עצמו

אלירן זרד:  למשל, ימי הלימוד בשנה במערכת החינוך- אנחנו שיאנים ב-OECD, בפער של 20 יום בערך מעל המקום השני, זאת אומרת בפער גדול

אלירן זרד:      אנחנו חישבנו את מינימום ימי העבודה לחופשות וימי חג של עובדים במשק, לפי חוק

אלירן זרד:  ומצאנו שאנחנו נמוכים

אלירן זרד:  אפשר לחבר את זה בכל מיני דברים, אפשר להתווכח פער בין מה למה

אלירן זרד:  כי זה לא בהכרח נכון לקחת - - -     

אורית פרקש הכהן: אז המצב מצוין לדעתך?      

אלירן זרד: אנחנו לא קובעים אם המצב הוא מצוין

אורית פרקש הכהן: לא, אבל אני שואלת אותך, יש בעיה להורים במדינת ישראל? יושבים פה מהמערכת ומסבירים לי למה הכל תקין

אורית פרקש הכהן:  כי המורים מלמדים הכי הרבה ימים, כי יש הכי הרבה ימי לימודים

אורית פרקש הכהן:  יש בעיה

אורית פרקש הכהן:  השאלה היא מה הפתרון?      אני חושבת, אדוני היו"ר, שלבוא ולהגיד הפתרון הוא שגם לא נלמד בימי שישי

אורית פרקש הכהן:  דרך אגב, המורים סירבו לפתרון הזה בהסכם האחרון, ניסו לעשות את זה בהסכם המורים האחרון

אורית פרקש הכהן:  זה לא הפתרון

אורית פרקש הכהן:  אני הייתי רוצה להציע פתרונות אחרים

אליהו (אלי) רביבו: אורית, זה לא אומר שאם מורים התנגדו זה לא הפתרון

אליהו (אלי) רביבו:  הרבה פעמים כשצד אחד מתנגד יכול להיות ששם הפתרון ופשוט לוחצים היכן שיש יבלת

אליהו (אלי) רביבו:  אנחנו מבינים שבסוף אנחנו ניצור מערכת איזון

אורית פרקש הכהן: אני באמצע להגיד איזושהי נקודה

אורית פרקש הכהן:  הנקודה היא למשל, כשהעובדים במשק עברו מפנסיה תקציבית לפנסיה צוברת

אורית פרקש הכהן:  שינוי דרמתי, שינוי שיצר שני דורות של עובדים במדינת ישראל

אורית פרקש הכהן:  הכלל היה שכל עובד חדש שנכנס למערכת חלים עליו הכללים החדשים

אורית פרקש הכהן:      למה אנחנו לא שומעים הצעה כזאת שבאה להציע איזשהו מנגנון חדש

אורית פרקש הכהן:  משהו שיעשה שינוי

אורית פרקש הכהן:  כי בסוף אני יוצאת מהדיון הזה בהרגשה שהמצב מעולה, מצוין, אין שום בעיה

אורית פרקש הכהן:  המורים במדינת ישראל מלמדים הכי הרבה ימים בכל היקום

אורית פרקש הכהן:  אין בעיה להורים במדינת ישראל

יוסף טייב: אורית, את חוזרת על אותה המנטרה

אורית פרקש הכהן: אני חוזרת כי יושב מולי אדם ממשרד החינוך ואומר שהפתרון היחיד הוא להוריד עוד ימים

יוסף טייב: אורית, את ביקשת דיון מהיר ואני נעניתי ואני שמח על כך כי הנושא הוא חשוב

יוסף טייב:  יצאת באמצע ונאמרו פה עוד דברים

יוסף טייב:  חלק מהדברים שנאמרו זה שמערכת החינוך צריכה לאמץ שהלימודים יתחילו ב-א' אלול ולא ב-1 בספטמבר

יוסף טייב:  בסדר, נאמרו פה דברים

אליהו (אלי) רביבו: ואז לא יצברו יותר ימי חופש

אברהם פורז: מבחינת עבודת המורים, צריך להבדיל בין כמות ימי הלימודים לבין כמות ימי העבודה של מורים, זה לא אותו הדבר

אברהם פורז:  הגננות בישראל עובדות הרבה פחות ימים מאשר גננות בממוצע ה-OECD, מהסיבה שהגנים פתוחים פחות שבועות

אברהם פורז:  הסיבה היחידה שהגנים פה פתוחים אותו מספר ימים כמו בתי הספר, זה בגלל שזה אותו ארגון עובדים

אברהם פורז:  בשאר המדינות – שלושה שבועות לפחות הבדל

אברהם פורז:  הגנים פתוחים יותר, ואז ההורים לא עוברים ממעון שיש להם כמעט את כל הימים שהם יכולים לעבוד, לגנים, שצריך בשנה אחת למצוא את כל הפתרונות

אברהם פורז:       המורים ביסודי עובדים פחות או יותר כמו הממוצע, שבוע אחד פחות מהממוצע ב-OECD, ובתיכונים זה שבועיים פחות, כי בתיכוניים יוצאים שבועיים לפני לחופש הגדול

אברהם פורז:  החופש הגדול הוא ארוך

אברהם פורז:      לחופש הגדול יש גם השלכות חינוכיות משמעותיות, גם מבחינת רווחה, סוציאליות

אברהם פורז:  מחקרים מראים שחופש גדול ארוך פוגע במעבר משנה לשנה, בעיקר בשכבות החלשות שלא רוכשות שירותי חינוך תוך כדי החופש הגדול, ולא שולחים לחוגים לימודיים ומורים פרטיים

אברהם פורז:  מאבדים הרבה במעבר הזה משנה לשנה, כי החופש הגדול הוא ארוך מדיי

אברהם פורז:      וזה נכון לא רק ליסודי, אלא גם לעל-יסודי

אברהם פורז:  הצעד הבא במשא ומתן – אם היה אפשר- הוא לשנות בלוח החופשות מעבר למה שדיברנו על מעבר לחמישה ימים, נניח שאנחנו עוברים לחמישה ימים, יש לנו מאגר של שעות שאנחנו יכולים לקחת למקומות אחרים

אברהם פורז:  אנחנו לא צריכים להוסיף ימי לימודים, אנחנו מורידים 37 ימי שישי בשנה זה המון שעות שאפשר לקחת לפחות ימים, לא צריך 37 ימים להוסיף, מתי שההורים עובדים

אברהם פורז:      הדבר הראשון – הכי חשוב - זה הקיצור של החופש הגדול, יש הרבה מדינות שהחופש הגדול הוא שישה שבועות

אברהם פורז:  את חופשת החורף אפשר להעריך ולקצר את החופש הגדול במקום

אברהם פורז:  כשעושים איזושהי הפסקה בחורף - - -     

אורית פרקש הכהן: ולמה נקודת המוצא היא כל הזמן היא שמשאירים את ה-70 ימים האלה? אתה כאילו סוחר בהם אל מול החופש הגדול, למה לא מקצרים?     

אברהם פורז: אני משווה למדינות אחרות

אורית פרקש הכהן: מקצרים ומפחיתים את ימי החופש, כמו כל עובד במדינת ישראל

אורית פרקש הכהן:  אז בסדר צריך קצת יותר

אורית פרקש הכהן:       אימא שלי היא מורה, מקצוע שוחק מאין כמותו, העובדה שיש למורה כל כמה שנים שנת שבתון- היא דבר נהדר, הם זקוקים לזה

אורית פרקש הכהן:  אבל למה הנחת היסוד הזה שאנחנו צריכים לסחור בימים, יש כל כך הרבה ימי חופשה

אורית פרקש הכהן:  אני לא מבינה את הנחת היסוד הזה

יוסף טייב: זה לטוב ולרע

אורית פרקש הכהן: זו עבודה ככל עבודה, היא חשובה יותר מכל עבודה, אבל אני לא מבינה למה אנחנו כל היום צריכים לרבע את המעגל, כך שנשאר בכל כך הרבה ימי חופשה ביחס לעולם

אברהם פורז: הם כרגע נמצאים על הממוצע, אז כל יום שתוסיפי זה יהיה יותר מאשר בעולם, אני לא מתנגד לזה, בהשוואה לעולם אפשר להוסיף עוד שבועיים וזה יהיה שבועיים יותר מהממוצע בעולם

אברהם פורז:  אין לי התנגדות לזה, אבל מבחינת סדרי עדיפויות, קיצור החופש הגדול הוא הצעד הכי חשוב וזה גם הכי קשה מבחינת המשא ומתן

יוסף טייב: רן קידר מההסתדרות בזום, בבקשה

רן קידר: בוקר טוב אדוני היו"ר, בוקר טוב חברי כנסת נכבדים וכל הנוכחים

רן קידר:  ההסתדרות מבינה את הבעיה של חוסר התאמה בין החופשות של מערכת החינוך לבין החופשות במשק, אבל ההסתדרות מבקשת לחשוב בצורה רחבה יותר, בראיית מאקרו של שאר המשק

רן קידר:      במקום להקטין את כמות החופשה של המורות והמורים ותומכות החינוך, ההסתדרות מבקשת פתרון רחב הרבה יותר לכלל המשק, באמצעות הגדלת ימי החופשה לכלל המשק וקיצור משמעותי של שבוע העבודה לכלל העובדות והעובדים במשק

רן קידר:      פורום ארלוזורוב ביצע מחקר עומק שמראה שבישראל עובדים 9% יותר מממוצע מדינות ה- OECD

רן קידר:  הכוונה היא לכ-160 שעות שנתיות, זאת אומרת כמעט חודש שלם יותר ממדינות ה-OECD

רן קידר:      יותר חמור מזה, זה שאנחנו עובדים הרבה יותר זה גורם לפגיעה בפריון העבודה באופן משמעותי לעומת ה-OECD, לשכר נמוך יותר, לכוח קניה נמוך יותר של העובדים והעובדות בישראל

רן קידר:      לכן אני קורא לכם, חברי הכנסת הנכבדים, לחשוב בצורה רחבה יותר ויצירתית יותר שמשמעותה מהפיכה של קיצור משמעותי של שבוע העבודה

רן קידר:  אני יודע שלאחרונה בהסכם קיצרו את שבוע העבודה, אבל בקצב הזה של קיצור שבוע העבודה, אנחנו רק ב-2058, לפי פורום ארלוזורוב, נגיע לממוצע של ה-OECD

רן קידר:      לכן צריך קיצור משמעותי של שבוע העבודה והגדלת החופשות, בסופו של דבר הם יובילו לתועלת כלכלית משמעותית למשק

רן קידר:  צורת החשיבה שלנו היא כל הזמן כמה שיותר – יותר טוב

רן קידר:  צורת החשיבה הזאת צריכה להשתנות בצורה משמעותית

רן קידר:  אנחנו צריכים לחשוב על מעט ואיכותי

רן קידר:  כך אנחנו נגדיל גם את הפריון במשק, גם את השכר וגם את כוח הקניה של העובדים והעובדות במשק

רן קידר:      אנחנו נגיע למצב של win-win, ואנחנו גם נפתור את הבעיה הנקודתית של הפער בין החופשות בחינוך לחופשות במשק

רן קידר:      בכל מקרה, ההסתדרות חושבת שלא צריך לפתור את הסוגיה הזאת בדרך של חקיקה, אלא בדרך של שולחן עגול של המדינה, נציגות המורים, ההסתדרות, המעסיקים

רן קידר:  כפי שפתרו בעבר סוגיות מורכבות לא פחות כמו: פנסיית חובה ב-2008 לכלל המשק, כך אפשר לפתור גם את הבעיה הזאת

רן קידר:      אנחנו לא צריכים להיות שונים ממדינות ה-OECD, אנחנו לא צריכים להשתוות למדינות - - - ב-OECD

רן קידר:  כל המחקרים מראים שמעט עבודה איכותית שווה הרבה יותר מהרבה מאוד עבודה לא איכותית

רן קידר:  כמו כן גם שעות - - -   

יוסף טייב: אגב, אני חושב שלגבי הלימודים זה אותו הדבר, שעת למידה איכותית שווה הרבה יותר

רן קידר: אדוני היו"ר צודק מאוד

רן קידר:  גם הפריון בבתי הספר, מבחני המיצב מראים שלמרות שאנחנו נמצאים הכי הרבה זמן בבתי הספר הלימוד הוא לא לימוד איכותי

רן קידר:       בזמנו, דארווין שהוא אבי האבולוציה אמר שהוא מסוגל להתרכז שעתיים ביום

רן קידר:  אז אם דארווין מסוגל להתרכז רק שעתיים ביום ריכוז איכותי, אני מניח שגם תלמיד מממוצע בבית הספר יכול להתרכז מספר שעות קטן יחסית

רן קידר:  ועדיף לימוד איכותי ומצומצם מאשר הרבה

רן קידר:  בית הספר הוא לא בייביסיטר של התלמידים

רן קידר:       זה דורש מהפיכה ושינוי גישה כללי בכלל המשק ואני קורא לחברי הכנסת הנכבדים לעשות מהפיכה בנושא הזה, להשתוות למה שקיים ב-OECD

יוסף טייב: טוב, תודה רבה

יוסף טייב:  ברשותכם אנחנו נתכנס לסיכום

יוסף טייב:  אני רוצה להודות למציעים- חבר הכנסת רביבו וחברת הכנסת אורית פרקש הכהן ועידן רול, אני מבין שמשך בסוף ולא הגיע

יוסף טייב:  הוועדה מודה לחברי הכנסת המציעים

יוסף טייב:      הוועדה הבינה שקיים פער גדול בין מספר ימי החופשה של התלמידים לעומת ימי החופשה של ההורים

יוסף טייב:  יש לבדוק פתרונות לצמצם את הפער הזה

יוסף טייב:      בישיבה הייתה הסכמה שמעבר לחמישה ימי לימוד בשבוע יהיה מבורך להורים וגם יחסוך כסף למשק

יוסף טייב:  את השעות שחוסכים בימי שישי ניתן להעביר אותם לימים אחרים בשנה, והוועדה הציעה - - -     

אליהו (אלי) רביבו: באופן מרוכז, כמה שיותר באופן מרוכז, כפי שאדוני הציע

יוסף טייב: בוודאי

יוסף טייב:  והוועדה הציעה לבדוק את ההצעה הזאת, והוועדה מבקשת ממשרד החינוך לבדוק לפתוח את שנת הלימודים ב-א' באלול ולא ב-1 בספטמבר כפי שנפתח כיום

יוסף טייב:  אני נועל את הדיון