הוועדה לפיקוח על הקרן לאזרחי ישראל, כנסת 25, פרוטוקול מספר 21, 2023-06-20 00:00

לימור סון הר-מלך: חודש טוב, שלום וברכה, ראש חודש תמוז

לימור סון הר-מלך:  ברוכים הנמצאים

לימור סון הר-מלך:  מיום הקמת הוועדה בכנסת ה-23, הוועדה עקבה אחר הצעדים למיצוי פוטנציאל הגז הטבעי במשק וזיהתה את חוסר ההתקדמות בנושא

לימור סון הר-מלך:  מן הדו"ח של מרכז המחקר והמידע של המשק עולה כי בישראל מדד צריכה הגז לתוצר יחסית נמוכה ודומה למדינות אשר מייבאות גז טבעי ולא למדינות יצרניות

לימור סון הר-מלך:       אנחנו מבקשים לבדוק בדיון מהם החסמים של צריכה הגז המקומית? בדגש על מצבה של רשת חלוקת הגז

לימור סון הר-מלך:  כמו בן, נבחן מדוע אנחנו לא עומדים ביעד שנקבע בהחלטת ממשלה 352 משנת 2015 ביחס למספר הצרכנים שהיו אמרים להיות מחוברים לרשת החלוקה בשנת 2020

לימור סון הר-מלך:  היעד לשנת 2020 היה 450 צרכנים, בפועל חוברו רק 132 נכון לפני חצי שנה בערך

לימור סון הר-מלך:  ונבקש לבחון כיצד ניתן להתמודד עם חסמים אלו?      את הדברים נשמע דרך משרד האנרגיה, יוסף שלמה סוקולר, סמנכ"ל כלכלה ואסטרטגיה, רשות הגז הטבעי

לימור סון הר-מלך:  תודה רבה

יוסי סוקולר: תודה

יוסי סוקולר:  אז קודם כל אנחנו שמחים להגיש את הדו"ח השנתי של רשות הגז הטבעי, הוא מרכז הרבה מהחומרים לגבי הצריכות במשק, כך שיש מקום מסודר, כך שיהיה אפשר להתחיל

יוסי סוקולר:  מהנתונים שלנו בסוף 2022 ואני רק מתייחס לנתונים שאת אמרת, היו 150 צרכנים מחוברים, אז צריכים לעמוד על הפער למה אצלכם נאמר 132?     

לימור סון הר-מלך: אבל זה גדל

יוסי סוקולר: (הצגת מצגת)     אני מודה שאנחנו רואים קצת תמונה שונה אני תכף אצלול לזה ואז אולי נראה את הפערים

יוסי סוקולר:  אפשר להתקדם

יוסי סוקולר:  בגדול אנחנו רואים משק שעבר במספר שנים לא גדול ממשק שמבוסס על פחם וסולר למשק שמבוסס גז טבעי, גם בהשוואה למדדים בינלאומיים

יוסי סוקולר:  עכשיו אני מבין שהיום אנחנו נעשה זום אין יותר לחלוקה, אבל באופן כללי חשוב לזכור, שאנחנו עשינו מעבר מאוד גדול למשק מבוסס גז טבעי בזמן די קצר, ובשנים הקרובות, מבחינת סך השימוש בגז טבעי אנחנו צופים גידול משמעותי

יוסי סוקולר:       בוא נצלול קצת למספרים, נעשה האת זה מהר כי יש את הדו"ח, אז אם תרצו להתעכב, אפשר

יוסי סוקולר:       צריכה המשק בשנת 2022 גדלה בכ-12%

יוסי סוקולר:  צריך לזכור, בחלוקה היא גדלה ב-18%

יוסי סוקולר:  ומה שמאוד תרם לגידול זה הייצוא של הגז הטבעי שגדל בכמעט 30%, אנחנו צופים שהמגמה הזאת תימשך, תכף נגע בזה

יוסי סוקולר:       זה בעצם מבטא את הגידול שאנחנו רואים על פני השנים, ששוב, הייצוא הוא גורם משמעותי בגידול, הצ'ופצ'יק שם ב-2012 זה בעקבות אי אספקה למשק הישראלי ובעקבות פגיעות בצינור

לימור סון הר-מלך: זה מה שאנחנו רואים שם את הצניחה הזאת?     

יוסי סוקולר: כן

יוסי סוקולר:  הצ'ופצ'יק של 2012

יוסי סוקולר:  אז בעצם לאן הולך הגז הטבעי? אז הרבה ממנו הולך לייצור חשמל כמו שאנחנו רואים

יוסי סוקולר:  הרוב המוחלט מהצריכה הישראלית הולך לייצור חשמל, זה 10

יוסי סוקולר: 1 מתוך ה-12

יוסי סוקולר: 7 שראינו בדו"ח ההוא

יוסי סוקולר:       זו התפלגות אחוזים, כמו שאמרנו

יוסי סוקולר:  אפשר גם להתקדם

יוסי סוקולר:  נעבור עכשיו לדברים שאני חושב שיותר מעניינים את הוועדה, זה בעצם איזה פעולות אנחנו עושים לחיזוק כל אחד מהמקטעים, אנחנו לא התמקדנו רק בחלוקה, אלא לכל אחד מהמקטעים

יוסי סוקולר:       כמו שאמרתי, אנחנו רואים 150 צרכנים מחוברים בסוף שנת 2022, זה מה שמופיע בדו"ח

לימור סון הר-מלך: אפשר לקבל את הרשימה של הצרכנים המחוברים?     

יוסי סוקולר: כן, אנחנו נדאג לזה

יוסי סוקולר:  אין לנו כרגע אבל אנחנו נשלים את זה

יוסי סוקולר:  אז פה אנחנו רואים קצת נתונים, אני מצטער, חשבתי שזה לא עיקר הדיון, אבל כן אני אגיד כמה דברים פה

יוסי סוקולר:  מספר הצרכנים הוכפל משנת 2019 ועד היום, ואנחנו כן רואים גידול בצריכה ברשת החלוקה

יוסי סוקולר:  אני מניח שנדון הרבה, אבל הרבה מזה נובע מתוכניות של האצה שקיבלו החברות

יוסי סוקולר:  בעצם זה תוכניות של קדם מימון, זו עיקר התמיכה

יוסי סוקולר:  החברות בעצם קיבלו סוג של הלוואה כדי לפרוס את הרשת, ואנחנו ראינו שזה הביא לגידול והאצה בפריסה

יוסי סוקולר:  ממש יש עוד הרבה מה לעשות, אבל אנחנו כן רואים מגמה יותר חיובית

יוסי סוקולר:      פה אנחנו מונים על קצה המזלג את הפעולות השונות שאנחנו עושים כדי לקדם את החיבור במקטע החלוקה, אז בוא נעבור עליהם בזריזות

יוסי סוקולר:  לגבי התעריפים במקטע החלוקה בשנת 2021, עבר תיקון בחוק שמאפשר לרשות הגז הטבעי או למועצת רשות הגז הטבעי לעדכן את התעריפים על אף שהם נקבעו במכרז לחברות

יוסי סוקולר:  זה תיקון די דרקוני שנדרש לאור המצב הקשה, אז אנחנו עכשיו עובדים על מודל, יקדם את הפריסה

יוסי סוקולר:       אנחנו התחלנו לאכוף, נפרוט את זה לפרטים, יצאנו מול חברות החלוקה להליך של שימוע לחילוט ערבות כנגד אי עמידה בחובת החיבור שלהם מול צרכנים שקבועים להם ברישיון

יוסי סוקולר:  אני מניח שיש להם הרבה מה להגיד על זה אבל אנחנו מאוד מאמינים במהלך

יוסי סוקולר:       לגבי קו-גנרציה או גנרציה, זו הזדמנות טובה, ישלימו הנציגים של הגנת הסביבה, יש הסדרה שבעצם אני רק אתן רקע קוגנרציה זה בעצם ייצור של חשמל בשילוב עם צרכים תרמיים, וזה בעצם קטליזטור גדול לחיבור לגז טבעי, כי זה מיוצר ברמה המקומית לצרכנים

יוסי סוקולר:  הייתה מדיניות ב-2017 של השר דאז שטייניץ שבעקבותיה נקבעה הסדרה של רשות חשמל, ועכשיו בעצם זה נמצא בתהליכי יישום

יוסי סוקולר:       אחד החסמים שיש לנו זה, יחד עם המשרד להגנת הסביבה, זה בעצם לוודא שהמתקנים האלה עומדים בתקנים סביבתיים ומתי אוכפים את זה? יש לנו הרבה שיג ושיח עם המשרד להגנת הסביבה סביב הנושא הזה וזה יכול להיות קטליזטור גדול

יוסי סוקולר:      אנחנו כמובן, מבצעים בקרה רגולטורית לגבי חובת השקעות של חברות החלוקה שהיא קבועה להם ברישיון ובאופן כללי אחרי הצרכנים

יוסי סוקולר:  בנוסף, יש מסלולים של תמיכה תקציבית בהסבת מפעלים לגז טבעי, אחד החסמים שזוהו זה שבעצם ההליך של הסבת המפעלים הוא יקר, ולעיתים יכול להיות מסורבל, ולאורך שנים אנחנו נותנים תמיכה תקציבית

יוסי סוקולר:       בשנת 2022 יצאו כ-30 מלש"ח והשנה האוצר תקצב אותנו בעוד כ-30 מלש"ח

יוסי סוקולר:  סליחה אני פשוט לא זוכר אם זה 20 או 30

יוסי סוקולר:  כמו שאמרתי אנחנו לא עושים עוד תוכניות האצה אבל אנחנו ממשיכים אחרי היישום של תוכניות ההאצה לפריסת רשת החלוקה בשביל להביא עוד קווים, בעיקר, מה שנקרא, האצה ג' שהיא עדיין נמצאת בשלבי ביצוע

יוסי סוקולר:      בחוק ההסדרים האחרון עברה חקיקה שהיא אמורה לפשט את הרגולציה לגבי חיבור של צרכנים סמוכים לרשת ככה שלא יידרש יותר - - - אלא חלק מתוכנית עבודה

יוסי סוקולר:  אנחנו מקווים שזה גם יסייע

יוסי סוקולר:  האוצר בסבב האחרון בחוק ההסדרים העמיד לרשותנו תקציב של 300 מיליון שקלים בשנת 2024 לטובת יישום המודל התעריפי שאנחנו עכשיו בונים את האופן שבו הוא ייושם, בעצם זה אמור לעזור בפריסה של הרשת

יוסי סוקולר:       במקביל יש שתי תוכניות לקידום חיבור גופים ציבוריים בפרט בסיסי צה"ל ובתי חולים אז אנחנו עושים הרבה מאוד אבל כמובן שיש הרבה עבודה

יוסי סוקולר:  זהו, זה לגבי מקטע החלוקה

יוסי סוקולר:  פירטתי יותר ממה שחשבתי כי זה הדיון

יוסי סוקולר:       מקטע ההולכה

יוסי סוקולר:  אז במקטע ההולכה אנחנו מזהים - - -     

לימור סון הר-מלך: מה התקציב של בתי החולים וצה"ל?     

יוסי סוקולר: בסיסי צהל כ-10 מיליון שקלים, בתי חולים אני לא זוכר ואני אשלים

לימור סון הר-מלך: אז נשמח לדעת, תודה

לימור סון הר-מלך:  האמת שיש פה בשורות טובות ומשמחות

נתנאל יהושוע קופראק: שאלה, יש לך תחזיות עדכניות לצריכה בשנים הבאות?     

יוסי סוקולר: שאלה מצוינת, יש לי שקף, תכף נגיע לזה

יוסי סוקולר:  אז אנחנו רואים, קודם כל חשוב רק לשים שניה פריים על עניין החלוקה בהקשר של הקרן לאזרחי ישראל

יוסי סוקולר:  הצריכה בחלוקה מהווה פחות מ-3% מהצריכה במשק הישראלי, וכ-1

יוסי סוקולר: 5% מהצריכה, אם לוקחים בחשבון את הייצוא

יוסי סוקולר:  מאוד חשוב לקדם את הפריסה שלרשת החלוקה לכל הצרכנים, אבל חשוב לזכור שבהקשר של הכנסות המדינה ממסים, זה לא game changer, גם אם נצליח לקדם את הפריסה זה לא מה שמשנה את היקף צריכת הגז הטבעי במאקרו, אז חשוב לזכור את זה

לימור סון הר-מלך: למה?     

יוסי סוקולר: כי בסופו של דבר גם היעדים שנקבעו, רק לשים את סדרי הגודל, הצריכה אחרי הגידול שראינו היא 0

יוסי סוקולר: 35 BCM כשהצריכה כולל הייצוא הייתה כ-22 BCM בשנת 2022

יוסי סוקולר:  זאת אומרת גם גידול, גם הכפלה של הצריכות, היא לא משהו שמשנה את סדרי הגודל של הצריכה בישראל

יוסי סוקולר:  ואת זה חשוב לזכור, זה מאוד חשוב לתעשייה ולמי שצריך להתחבר, צרכים נוספים בהנגשה

יוסי סוקולר:       מבחינת הכנסת המדינה במיסוי, שינויי מאקרו, מבחינת ההכנסות של גז טבעי זה לא game changer, אני חושב שפה לא יהיה חולק בחדר על הקביעה הזאת, ואני חושב לזכור כשאנחנו מדברים על זה בהקשר של הקרן לאזרחי ישראל

לימור סון הר-מלך: כן

לימור סון הר-מלך:  שבסוף היתרון של זה, זה שזה מקל על העסקים?     

יוסי סוקולר: נכון, זו זווית שהיא חשובה וקצת אחרת מההכנסות שלנו

לימור סון הר-מלך: נכון

יוסי סוקולר: שאלת לגבי תחזיות

יוסי סוקולר:  אז אנחנו עובדים בימים אלו על פרסום של תחזיות, אני מקווה שנוכל לעשות את זה בהקדם, אבל אנחנו כן צופים גידול מאוד משמעותי בצריכת הגז במשק הישראלי בשנים הקרובות, שוב, לא כתוצאה מהחלוקה זה לא ה-game changer, מה אנחנו צופים שיעלה מאוד את הצריכות? אנחנו נמצאים ערב הסבת התחנות הפחמיות לגז טבעי

יוסי סוקולר:  אני אגיד שהדירקטוריון של חברת חשמל פרסם שהוא עוצר כרגע חלק מההסבות, אנחנו מקווים שהם כן יעדכנו בזה, זה נראה לנו צעד חשוב

יוסי סוקולר:       יהיה גידול טבעי בצריכת החשמל וכבר היום נערכים להקמה של תחנות כוח חדשות, כך שאנחנו צופים לגידול מאוד משמעותי, כך שהצריכה תגיד לבין 19

יוסי סוקולר: 5-22

יוסי סוקולר: 5 BCM שזה גידול של יותר מ-50% ביחס לצריכה היום, ואת זה חשוב להכיר ולדעת

יוסי סוקולר:       נתקדם לסקטור האחרון שמשפיע על צריכת הגז, שזה ייצוא

יוסי סוקולר:  אז עמדנו בשנת 2022 על כ-9

יוסי סוקולר: 2 BCM

יוסי סוקולר:  אנחנו צופים גם כן גידול בשנים הקרובות שאמור לנבוע מהשלמת המקטע הימי באשדוד-אשקלון

יוסי סוקולר:  בעצם נתג"ז מסיימת את הקו, את המקטע הזה, מה שיאפשר להזרים יותר גז משם

יוסי סוקולר:       אושר סטטוטורית בממשלה הקמה של קו רמת חובב-ניצנה שהוא אמור להיות בקיבולת של כ-6 BCM, מה שיאפשר עוד יותר להגדיל את הייצוא

יוסי סוקולר:  ואחנו נמצאים ערב, אנחנו מקווים, הרחבת יכולת ההפקה של המאגרים תמר ולוויתן שיאפשרו גם גידול של ייצוא וגם גידול של המשק המקומי, אז גם פה אנחנו צופים גידול יחסית משמעותי

יוסי סוקולר:  אז זהו

לימור סון הר-מלך: יש מכרזים חדשים?     

יוסי סוקולר: מכרזים לחיפוש?     

לימור סון הר-מלך: כן

יוסי סוקולר: כן, יש מכרז שמנוהל על ידי מנהל אוצרות טבע, אני לא יודע בדיוק איפה הם נמצאים הליך רביעי לחיפוש של גז טבעי

יוסי סוקולר:  התשובה היא כן

לימור סון הר-מלך: תודה רבה

לימור סון הר-מלך:  נציג משרד הבריאות לאוניד מריאכין מנהל תחום בכיר תשתיות ונכסים, בבקשה

לאוניד מריאכין: טוב, אני מייצג את חטיבת בתי החולים המרכזיים הממשלתיים

לאוניד מריאכין:  מדובר על החטיבה שמרכזת את העבודה של 24 בתי חולים, שמתוכם 11 בתי החולים המרכזיים הכלליים, בין הגדולים שיש במדינת ישראל

לאוניד מריאכין:  בשמונה בתי חולים אנחנו נמצאים בשלב של ההתקדמות לקראת השימוש בגז טבעי, בשלושה בתי חולים עדיין לא הצליחו לחתום על הסכמי חלוקה, שני בתי חולים שלא נמצאים, על המיקום הסטטוטורי שלא מאפשר להם להתחבר, זה בני ציון וולפסון, שבחנו עם כל הישיבות ביחד עם חברות החלוקה, ובית החולים השלישי, רמב"ם, שהוא כרגע נמצא בדיונים בוועדה המחוזית לגבי התוואי שיהיה מתאים לחברת החלוקה לעבור שם, כי מדובר על תוואי שכבר שבע שנים חברת החלוקה לא מצליחה להגיע לבית החולים, ואנחנו לא מצליחים לצרוך גז טבעי בתוך רמב"ם

לאוניד מריאכין:       לעומת זאת, בשאר שמונת בתי החולים אנחנו מבצעים עבודות ומכרזים בסטטוסים שונים שאנחנו, על מנת לעבור לגז הטבעי, אמורים לבצע מספר השקעות בתחום של הסבת התשתיות הקיימות בעיקר סולר וגז גפ"ם לכן נדרשות השקעות ולכן התהליך הוא לא פשוט ולא ישים ברגע אחד, אז לכן הוא לוקח זמן

לאוניד מריאכין:       במקביל יש התקדמות גם בפרויקטים של הקמת תחנות גנרציה שמשרד הבריאות, החטיבה, זכתה במענק מרשות החשמל בסוף 2019, וכרגע אנחנו בשלבים של פרסומי מכרז בסטטוסים שונים

לאוניד מריאכין:  ממש השבוע צריכות להתפרסם תוצאות המכרז בבית חולים שמיר לצורך הקמת תחנת גנרציה על גז טבעי

לאוניד מריאכין:  איכילוב כבר התקדם בתחום, שיבא בדרך

לאוניד מריאכין:  פרסום מכרז גם לשאר בתי החולים האחרים, ששה

לאוניד מריאכין:       אנחנו כפי שציינתי, נמצאים באיזשהו סטטוס התקדמות, יש חסמים מסוימים שאנחנו בסופו של דבר חשבנו שאנחנו פרצנו אותם במהלך הכנות התוכניות כמו למשל שיבא שהיום נמצא באיזשהו סטטוס חסימה מבחינת - - -, גם איכילוב בחסימה שהמטרו לא מאשרת לנו לעבור, ולכן העבודות, יכול להיות שמתעכבות מבחינת לוחות הזמנים, לא כפי שציפינו מבחינת גם חברות החלוקה שאנחנו לא יכולים לקבל גז טבעי בהתאם ללוחות הזמנים שסיכמנו איתם

לאוניד מריאכין:       אני מניח שזה פתיר אבל בסופו של דבר אנחנו מאחרים בלוחות הזמנים, ברור שלא יכולים להיצמד לאותם לוחות הזמנים שקבענו לעצמנו ביחד עם חברות החלוקה

לאוניד מריאכין:  ובמקביל, כמובן, ההשקעות שנדרשות בתחום של ההסבה, שמוערך בתקציב לא קטן, שעוד מדינה שבמקביל בשנתיים-שלוש השנים האחרונות התמודדה עם המגיפה

לימור סון הר-מלך: אני רואה בעצם שכל בתי החולים שמופיעים פה, יש חתימה להסכמי חיבור?     

לאוניד מריאכין: לשמונה בתי חולים קיים הסכם חיבור

לימור סון הר-מלך: פוריה, ברזילי, הלל יפה, נהריה, שמיר, זיו, שיבא, איכילוב

לימור סון הר-מלך:  כולם חתומים?     

לאוניד מריאכין: כן, אנחנו קידמנו את ההסכמים עם חברות החלוקה

לאוניד מריאכין:  העבודה נעשתה בצורה מאומצת מול חברות החלוקה

לאוניד מריאכין:  ברור שעדיין יכול להיות שאין צריכת גז באופן שצורכים את הגז בתי חולים, אבל לצרוך את הגז יש צורך לבצע הסבות

לימור סון הר-מלך: מתי הייתה החתימה? כי אני יודעת למשל שבזיו ובפורייה לא

לאוניד מריאכין: בפורייה וזיו נחתמו הסכמים בסוף 2022, ובמקביל מתבצעות עבודות בתחום של הסבת התשתיות

לאוניד מריאכין:  כפי שציינתי, פה מדובר על תהליך לא פשוט מבחינת השקעות

לאוניד מריאכין:  כי כפי שאנחנו ידענו שאנחנו התמודדנו עם ההוצאות ולהתמודד עם הקורונה, שכל בתי החולים בשנת 2022 זכו בתקציבים אבל לצורך ההתמודדות, עכשיו צריך לשנות את התיעדוף בתוך בתי החולים, ואני מניח שב-2023-2024 הקו יאושר

לאוניד מריאכין:  נעבוד בכל המישורים כדי להשיג תמיכות ותקציבים נוספים

לאוניד מריאכין:  אם לא, אנחנו נשתדל להמשיך את התהליך

לימור סון הר-מלך: אני הבנתי שמשרד האנרגיה אמר שיש את התקציבים שמיועדים?     

לאוניד מריאכין: יכול להיות שבאיזשהו מעבר, כרגע בין המשרדים, אולי בשנת 2023

לאוניד מריאכין:  ב-2022 התקציב לא הועבר, אז אנחנו נבדוק את מה שנאמר למשרד האנרגיה

לימור סון הר-מלך: צריך לעשות סנכרון של המידע

לאוניד מריאכין: אם כן, אז אנחנו נשמח לדעת אם זה באמת צבוע לצורך הסבת תשתיות, או איזשהו תקציב שהועבר באופן ישיר במשרד הבריאות שאנחנו צריכים למצוא תיעדוף בתוך המשרד

יוסי סוקולר: רגע, אני אדייק לגבי 30 מיליון השקלים

יוסי סוקולר:  התקציב שקיבלנו של 30 מיליון שקלים קיבלנו אותו עכשיו בתקציב

יוסי סוקולר:  איך שזה עובד, זה דרך משרד הכלכלה, ואז ניגשים לחוזרים האלה, ומקבלים תמיכה

יוסי סוקולר:  ככה שה-30 מיליון שקלים זה לפרויקטים עתידיים

יוסי סוקולר:  בתי החולים, כן קיבלו אני חושב, חלק מהתקציב וגם קיבלו תמיכה ייעודית שאמרנו שנשלים

לימור סון הר-מלך: אתה יודע להגיד בדיוק כמה?     

יוסי סוקולר: לא, זהו, אמרנו שאת זה אני צריך להשלים

לימור סון הר-מלך: אז אנחנו ממש נשמח, כי זה גם מה שיכול לעשות לנו איזשהו סדר

יוסי סוקולר: אני אנסה אונליין

לאוניד מריאכין: יש לנו דיוני המשך, ואפילו היום אחרי זה אנחנו נשב נדון

לימור סון הר-מלך: אתה יודע לומר לי כמה כסף המעבר לגז יחסוך לבתי החולים?     

לאוניד מריאכין: יחסוך המון תקציבים

לאוניד מריאכין:  מדובר על סך של סביב כ-30-40 מיליון שקלים בשנה, זה באופן גס בתוך שמונה בתי החולים

לאוניד מריאכין:  אבל ההשקעות הן מאוד גדולות שצריך לבצע על מנת להתחיל לחסוך

לימור סון הר-מלך: אתה יודע להגיד כמה השקעות?     

לאוניד מריאכין: השקעות כ-40 מיליון שקלים באופן מיידי

לימור סון הר-מלך: אבל זה חוסך

לאוניד מריאכין: בסדר אבל צריך לבצע קדם תקציב על מנת להתחיל לחסוך

לאוניד מריאכין:  זה תקציב שמתוך המשרד צריך לבצע

לימור סון הר-מלך: אז כל שנה שזה לא מבוצע זה אומר שאנחנו מפסידים הרבה מאוד כסף

לימור סון הר-מלך:  בתי החולים מפסידים הרבה מאוד כסף

לימור סון הר-מלך:  אני הייתי שמחה אם תוכל לדבר קצת יותר בדגש על בית החולים רמב"ם, איפה נמצאים החסמים כרגע ?     

לאוניד מריאכין: יש פה נציג של חברת החלוקה שהוא פועל נמרצות יום ולילה אז הוא יכול

לימור סון הר-מלך: כי זה כאילו כרגע

לאוניד מריאכין: אם אתם רוצים אני אתחיל והוא ישלים

לימור סון הר-מלך: אני כן ארצה שמשרד הבריאות יתייחס גם לחיבור הזה, כי זה בית חולים שלו

לאוניד מריאכין: אני באמת אתייחס בקצרה ואחר כך גלעד, מנכ"ל החברה יתייחס

לימור סון הר-מלך: יש לנו פה כמה נציגויות שיתייחסו לזה

לאוניד מריאכין: בית החולים כבר שבע שנים בהמתנה לקבל את הגז

לאוניד מריאכין:  יחד עם חברת החלוקה מרימון מנסה למצוא תוואי

לאוניד מריאכין:  היה תוואי לפני שלוש שנים שדנו בתוואי אחד מסוים לעבור דרך איזשהם שני רחובות, מגינים, בתוך העיר

לאוניד מריאכין:  התוואי הזה נפסל וחברת החלוקה לא הצליחה לעבור שם עקב התנגדויות של מספר רשויות כולל הרשות המקומית, העירייה

לאוניד מריאכין:       לאחר מכן, עכשיו, אנחנו, רק בחודש ינואר החברה קיבלה אישור עקרוני סטטוטורי לעבור דרך נמל חיפה

לאוניד מריאכין:  כעיקרון הוא תוואי שבסופו של דבר שמוסכם על הרשויות אבל הוא לא ישים מבחינת הביצוע

לימור סון הר-מלך: זה לא רלוונטי

לאוניד מריאכין: אבל אפשר למצוא תוואי פנימי בתוך

לימור סון הר-מלך: אוקיי אז אתה תתייחס לזה?         

קובי בוסל: אפשר להתייחס מרמב"ם גם?     

גלעד קריב: אולי כדאי אחרי שאני אתייחס

לימור סון הר-מלך: כן, אז המקסימום תנהלו פה דיאלוג אחר כך

גלעד קריב: אנחנו מנהלים כבר הרבה זמן

לימור סון הר-מלך: אז עכשיו תעשו את זה גם פה

לימור סון הר-מלך:  כן, תציג את עצמך

גלעד קריב: שמי גלעד שי, אני מנכ"ל מרימון גז טבעי, שאחראית ובעלת הרישיון לחלוקת גז טבעי באזור הצפון

גלעד קריב:  כולל חיפה

גלעד קריב:  וחברת רתם גז טבעי שהיא בעלת הרישיון באזור ירושלים ובית שמש

גלעד קריב:       קודם כל רק דיון קטן לגבי פורייה וזיו, אנחנו חיברנו את בית חולים פורייה לפני חמש שנים, והוא עדיין לא צורך גז

גלעד קריב:  את בית חולים זיו לפני שנה וחצי והוא עדיין לא צורך גז

לימור סון הר-מלך: למה?     

גלעד קריב: כי בתי החולים עובדים מאוד מאוד מאוד לאט

גלעד קריב:  זה גורם לנו נזקים אדירים, בנינו קווים מאוד ארוכים ויקרים אליהם

גלעד קריב:  אם תרצו, אני אעבור על חמישה סגמנטים בתך תחום חלוקת הגז הטבעי שזזו או לא זזו, ויוצרים בעצם את הבעיה של חלוקת הגז הטבעי

גלעד קריב:  הבעיה האחרונה זה חברות החלוקה, הצדיקים היחידים בכל העסק הזה זה חברות החלוקה, בניגוד למה שמאוד נוח אולי, לפקידי ציבור לספר, אבל אם תרצו אז נדבר על עובדות במציאות, אז נחבר את הדברים גם למציאות ולא רק לתיאוריות

לימור סון הר-מלך: רגע רגע שזה יישמע, כי הנתונים שאני קיבלתי הם אחרים

לימור סון הר-מלך:  פורייה וזיו מחוברים?     

גלעד קריב: פורייה מחובר חמש שנים, זיו מחובר שנה וחציי והם לא צורכים גז, ולהערכתי ייקח להם עוד הרבה זמן בקצב שהם זזים עוד לצרוך גז

גלעד קריב:  מה שמחובר באזור ירושלים זה בית חולים הדסה עין כרם שמחובר לגז, ואנחנו כבר התחלנו בפרויקט לחיבור בית חולים שערי צדק, אנחנו נהיה מוכנים לפניהם, נחבר גם אותם, אני מקווה בשנה הבאה

גלעד קריב:  לא כל הדברים תלויים בנו אבל אני מבטיח שאנחנו נהיה מוכנים לפני בתי החולים

גלעד קריב:  בתי חולים פרטיים זזים הרבה יותר מהר, בתי חולים ממשלתיים זזים מאוד מאוד לאט, וזו המציאות

גלעד קריב:  עברנו מספיק שנים בשביל לחוות את זה

גלעד קריב:       לגבי רמב"ם, יש ב-27 ביוני דיון נוסף של הוועדה המחוזית לאשר את התוואי שהוא כן תוואי מעשי, לעבור בנמל חיפה

גלעד קריב:  עברנו שבע שנים ושבעה מדורי גיהינום כדי להגיע לזה, וכרגע המצב הוא שגם עיריית חיפה וגם נמל חיפה מתנגדים לתוואי הזה

גלעד קריב:  אני מקווה מאוד שעד הדיון זה ייפתר, אבל יש פרויקט שלהם משותף של נמל חיפה שנרכשה לא מזמן על ידי חברה הודית, ביחד עם חברת גדות ועיריית חיפה, להקים פרויקט שנקרא פרויקט חזית הים, פרויקט שאמור לקום אולי עוד עשר שנים

גלעד קריב:  פרויקט של מגורים ומסחר בתוך הנמל, והם לא רוצים מגבלות, זה לא מעניין אותם

גלעד קריב:  מקרה NIMBY, not in my back yard קלאסי

גלעד קריב:       חנ"י, אגב, שהיא החברה הממשלתית, חברת נמלי חיפה, אישרה את התוואי הזה והוא מקובל עליה, ואנחנו מקווים שבגלל התמיכה שלה ושל יתר חברי הוועדה המחוזית התוואי הזה כן יאושר ב-27 ביוני

גלעד קריב:  ביקשנו גם את העזרה של בית חולים רמב"ם, וגם את העזרה של מנכ"ל משרד הבריאות משה בר סינמטוב שמעורב בזה באופן אישי, למיטב ידיעתי, בדיון הזה כדי לאשר

גלעד קריב:  אם זה לא יאושר ב-27 ביוני אני לא יודע מה יקרה עם החיבור הזה עוד

גלעד קריב:  אנחנו כבר שבע שנים עושים תכנון על תכנון על תכנון

לימור סון הר-מלך: משרד האנרגיה מעורב בדבר הזה?     

גלעד קריב: משרד האנרגיה מעורב, הוא גם תומך בנו

גלעד קריב:  המהנדס הראשי של משרד האנרגיה, בדיון האחרון שהיה של הוועדה המחוזית הסביר, כמו שאנחנו הסברנו, שהתוואי של רחוב המגינים הוא לא מעשי

גלעד קריב:  הקו עובר שם באזורי מגורים, הלחץ שנדרש לעבור שם הוא לחץ נמוך שלא יאפשר את הספיקות המתאימות לאזור רמב"ם

גלעד קריב:  אבל שוב, נמל חיפה ועיריית חיפה

גלעד קריב:  אני מקווה שעיריית חיפה הם לא יתנגדו, אבל נמל חיפה כרגע הם הודיעו לי השבוע שהם מתנגדים, הם רוצים עוד זמן ללמוד את הדבר הזה

גלעד קריב:  לדבריהם, הם קנו את נמל חיפה ב-4 מיליארד שקלים, 1

גלעד קריב: 5 מיליארד שקלים מתוך זה עבור פיתוח חזית הים, בכלל פרויקט נדל"ני לא פרויקט של נמל חיפה, ולא מעניין אותם מגבלות

גלעד קריב:  שוב, הוועדה לא צריכה את האישור שלהם, הוועדה סוברנית

לימור סון הר-מלך: הם הגישו לכם חלופות?     

גלעד קריב: עיריית חיפה מנסה להחזיר אותנו לחלופה של רחוב המגינים - -     

לימור סון הר-מלך: שהוא לא רלוונטי מהסיבות שמנית כרגע?     

גלעד קריב: - - שהיא פסלה אותו בעבר, וזה לא יקרה, לא אנחנו לולא רשות הגז יכולים לאשר תוואי כזה

גלעד קריב:  והתוואי בנמל חיפה הוא תוואי הרבה יותר קצר, הרבה יותר יעיל, שוב, זה לא תוואי זול אבל אנחנו כחברת חלוקה מוכנים להשקיע את הסכומים שנדרשים בתוואי הזה

גלעד קריב:  קודם כל כי אנחנו חייבים, יש פה לקוח שורצה ואנחנו מחויבים לחבר אותו

גלעד קריב:  עבדנו על זה כל כך קשה, אנחנו כבר רוצים לעשות הפרויקט הזה, זה לא פרויקט כלכלי, אנחנו חברה פרטית ולמרות זאת אנחנו לא רואים פה כלכלה בחיבור הזה, אבל זה חשוב לחבר את רמב"ם, ואנחנו מוכנים לעשות את זה

גלעד קריב:       עשינו כמה סיורים בנמל, הראנו תוואי אפשרי

גלעד קריב:  אנחנו נצמדים לקו ביוב וקו חשמל קיימים

גלעד קריב:  איזה מגבלות נוספות אנחנו יוצרים? זה הכל פשוט כי צריך גורם ממשלתי מאוד חזק שילווה את הפרויקטים של הגז הטבעי, אחרת במקומות שקשה, ויש מקומות ויש ערים שזה יותר קשה

גלעד קריב:  תראי, באזור הצפון אנחנו השלמנו את הרוב המכריע, של רשת החלוקה באזור הצפון הושלמה ובוצעה

גלעד קריב:  אנחנו הנחנו 200 קילומטרים, חיברנו את חיפה, חיברנו את עכו, חיברנו את אזור תעשיה ברלב, חיברנו את כרמיאל, חיברנו את אזור תעשייה קדמת גליל, חיברנו את טבריה, את פורייה, את צמח, את צפת

גלעד קריב:  הגענו לחצור

גלעד קריב:  אנחנו נשלים עד סוף השנה הבאה את הפרויקטים בקריית שמונה ונהריה ובזה אנחנו נסיים, לא נשאר עוד הרבה

לימור סון הר-מלך: גלעד אתה תוכל לתת לי את הרשימה של כל מה שחיברתם?     

גלעד קריב: המפעלים הגדולים חוברו, מה שלא מתחבר זה חמישה סגמנטים

גלעד קריב:  קודם כל עיכוב בבתי החולים, דבר שני זה עיכוב בבסיסי הצבא, הדבר השלישי זה שכונות מגורים שהיינו אמורים לחבר וזה לא קורה, זה פוגע בעיקר באזור ירושלים, ורוב הרשת שתוכננה בירושלים תוכננה עבור זה אבל ברגע שאין חיבור של שכונות מגורים, הרשת הופכת להיות להרבה פחות רלוונטית

גלעד קריב:  המפעלים הקטנים, מפעלים קטנים לא מתחברים

גלעד קריב:  אומרים שהיו אמורים להתחבר 500 וכאילו יש אכזבה

גלעד קריב:  המספר 500 הוא לא רלוונטי, המספר הוא הרבה יותר מצומצם, בגלל שמפעלים קטנים לא עושים הסבה

גלעד קריב:  המציאות טפחה על פנינו, לא טפחה, אני לא בטוח שזה דרמטי כל כך

לימור סון הר-מלך: הציפייה מוגזמת?     

גלעד קריב: הסיבה היא שצריכים לעשות הסבות שעולות 3-4 מיליון שקלים ומעלה ופשוט לא עושים את זה, כי התעשייה היום, אני בא עכשיו ממפגש בעטרות, אגב איו"ש, אם תרצי אני יכול לעדכן גם מה שקורה במנהל האזרחי לגבי מה שקורה לחיבור גז טבעי באיו"ש

לימור סון הר-מלך: אני אשמח מאוד

גלעד קריב: אבל אנחנו שומעים את התעשייה, התעשייה בארץ מרגישה, ואנחנו פוגשים את זה גם בצפון וגם באזור ירושלים, שהיא פחות מעניינית את מדינת ישראל

גלעד קריב:  שלייצר היום במדינת ישראל זה יקר מידי, התחרות עם טורקיה ומקומות אחרים, ואגב גם תחרות עם מפעלים שנמצאים ביריחו ותורקומיה, שחלק מהמפעלים טוענים שהם יעברו לשם, היא פשוט בלתי אפשרית מבחינת המחירים, מבחינת העלויות של מפעל, והתעשייה פה במצוקה מאוד מאוד קשה

גלעד קריב:       מפעלים קטנים שלא יודעים אם הם ישרדו בעוד שלוש, ארבע חמש שנים, לא ישקיעו עכשיו 3-4 מיליון שקלים בגלל התקנים המאוד מחמירים שמדינת ישראל כופה פה על המפעלים האלה, ואז זה פחות רלוונטי, בטח פחות דרמטי מבחינה כלכלית במאקרו כלכלה של מדינת ישראל

גלעד קריב:  הם כן מאוד חשובים לתעשייה הישראלית

גלעד קריב:  למי שמעניין אותו התעשייה הישראלית וזה צריך להיות משרד הכלכלה, או שוב, איזה פרויקטור או גורם ממשלתי חזק מאוד שחשובה לו התעשייה, אז פה הגז הטבעי להם הוא דרמטי

גלעד קריב:  והוא יכול מאוד לסייע

גלעד קריב:  אנחנו רואים אותם חוסכים המון כסף

גלעד קריב:      והסגמנט החמישי שמאוד מתעכב במדינת ישראל ובנו הוא פוגע אנושות, ואנחנו במצב כלכלי גרוע מאוד כחברות, דיברו פה על חילוט ערבויות שלנו, זה פשוט שיא האבסורד לחשוב שעוד יחלטו לנו ערבויות, זה רק יגלגל אותנו להליכים משפטיים שיעצרו הכל סופית

גלעד קריב:  אז במצבנו הכלכלי אנחנו מאוד זקוקים לנושא של יצור חשמל מגז טבעי

גלעד קריב:  הייתה הפסקת חשמל לפני שבועיים, אני חושב שנותקו 30,000 בתי אב משהו כזה, אני לא זוכרת את המספר המדויק, וכל מי שמבין בתחום החשמל בארץ אומר שזה רק יחמיר

גלעד קריב:  והדרך, שבאמת גם רשות הגז מקדמת וגם רשות החשמל - - -      

לימור סון הר-מלך: מה ההסבר באמת, שלכם, להפסקה הזאת?     

גלעד קריב: ההסבר המקצועי שאנחנו שומעים הוא שבשנים האחרונות לא קודמו תחנות כוח חדשות לייצור על גז טבעי

לימור סון הר-מלך: הם מוגבלים בשעות שהם יכולים להשתמש בתחנות?     

גלעד קריב: הייתה שם תקלה ספציפית שכנראה, לפי העיתונות, שוב, אני לא מכיר את זה ברמה האישית, שניהול הרשת לא היה מוצלח, אבל שוב, זה עיתונות ואני לא יכול להתייחס לזה מהיכרות אישית שלי

קריאה: נגה הסבירה את זה מאוד פשוט, אם אתה רוצה אחר כך אני אסביר

גלעד קריב: זה לא העניין, העניין הוא שאנחנו וגם רשות הגז וגם רשות החשמל מאמינים שאחד הפתרונות לפחות בסל הפתרונות האלה של החשמל ושל רשת החשמל, זה ייצור חשמל מבוזר

גלעד קריב:  כלומר, ייצור, מה שדיברו פה על קוגנרציה שבתי החולים מתחילים לקדם, אז גם מפעלים רוצים מאוד לקדם את זה, וגם פארקים של תעשייה מאוד רוצים לקדם את זה, רוצים לקדם יצור חשמל מבוזר

גלעד קריב:  כלומר, לקרב את ייצור החשמל לשימוש בחשמל, לגורמים שמשתמשים בו, זה מקל מאוד על רשת החשמל שהיא בפיגור גדול לעומת הצרכים

גלעד קריב:       היו בעטרות מפעלים שמספרים שחשמל מתנתק לפעמים פעמיים-שלוש ביום

גלעד קריב:  עכשיו, התדר גם לא יציב, אתה רואה מפעל זכוכית שנהרסים לו שם המכונות, מפעלים ליצור שקיות ניילון, מאפיות, שאומרים תקשיבו, אנחנו לא נישאר פה, אנחנו נעבור למקומות אחרים ששם החשמל

גלעד קריב:      אני שואל אותם מה אומרים לכם חברת החשמל? הם אומרים שחברת החשמל אומרת שהיא תוסיף שנאים, שתעשה ככה, אבל הם אומרים אלו סיפורים שהם שומעים שנים

גלעד קריב:  אז הפתרון במקומות האלה זה להביא לשם גז טבעי ולייצר חשמל במקום הזה על ידי תחנות קטנות יותר, תחנות של בין 5-16 מגה וואט שיתנו תמיכה מאוד גדולה איפה שרשת החשמל זה

גלעד קריב:       הדבר הזה במשך השנים מאוד מאוד התעכב

גלעד קריב:  הממשלה הקודמת, שרת האנרגיה הקודמת בתחום הגז הטבעי, לא זז הרבה כמו שאנחנו יודעים בלי להביע שום עמדה, ואנחנו מאוד מקווים שהממשלה הנוכחית, ביחד עם רשות הגז והחשמל, יגרמו לזה לקרות

גלעד קריב:  זה מה שיכול באמת להביא לשימוש משמעותי בגז טבעי לשנים הקרובות, לעזור גם לנו וגם לצרכני החשמל

גלעד קריב:       לגבי איו"ש רק להשלים כי הבטחתי, חוק משק הגז הטבעי לא חל באיו"ש ולכן בעצם אין אף חברת חלוקה שיש באיו"ש ולכן מה שצריך לעשות זו אסדרה חוקית שתאפשר הקמה של תשתיות גז באיו"ש

גלעד קריב:  למשל, הדרך היחידה להגיע לעטרות זה לעבור בשטחי איו"ש ולנו כרגע אין שום רשות או מנדט לעשות את זה, ואנחנו מאוד מקווים שהמנהל האזרחי, באו הרבה נציגים היום גם ממשרד הביטחון וגם מהמנהל האזרחי, שהם הבטיחו שהם יעבדו

גלעד קריב:  כרגיל סיפורים של אין תקנים ואין תקציב כמו שאנחנו שומעים פה ממשרדי הממשלה האחרים

גלעד קריב:       צריך גורם ממשלתי מאוד מאוד חזק שיצליח להזיז את הדברים האלה בשביל שיזוז, זה צריך לעניין את הממשלה לדעתי

גלעד קריב:  תודה

לימור סון הר-מלך: תודה רבה ממש

לימור סון הר-מלך:  מי נציג בית החולים רמב"ם? קובי בוסל

קובי בוסל: שלום, קובי ראש אגף בינוי של רמב"ם

קובי בוסל:  מעבר לכל מה שנאמר על ידי גלעד ואנחנו מתואמים עם גלעד ועובדים ביחד איתו כבר הרבה שנים על הנושא של חיבור רמב"ם לגז, בסופו של דבר מעבר לכל הרצון הטוב בסוף זה לא מתחבר, ואנחנו מדברים על תקופה של כמעט 10 שנים שבה אנחנו נמצאים בתהליך שאומרים שבעוד שנתיים יהיה פה גז

קובי בוסל:       אנחנו כן מבצעים השקעות לקראת קליטת הגז, כבר ביצענו השקעה אדירה בתוך בית החולים להסבת דוודי הקיטור מאפשרות לעבוד על סולר וגפם לעבודה על גז טבעי סולק וגפ"ם, במטרה לאפשר את קליטת הגז באופן מיידי, זאת אומרת ברגע שחברת מרימון תריץ את הצינור שלה לפה ונוכל להתחבר, אנחנו נתחיל לצרוך את הגז באופן טבעי

קובי בוסל:  מדובר על סדר גודל של 2 מיליון שקלים בשנה חיסכון רק בנושא הזה עוד לפני הקוגנרציה

קובי בוסל:  הקוגנרציה זה דיון אחר, צריך לנהל אותו

קובי בוסל:  אבל קודם כל צריכים לראות את הגז מגיע כי להשקיע השקעות אדירות של קוגנרציה ולתאם היתרים לקוגנרציה בלי להבין שבאמת זה מגיע, כרגע זה לא נראה ריאלי לדבר על זה בכלל

קובי בוסל:       אני מבין שמצד אחד מרימון לא מצליחים מבחינה סטטוטורית לקדם את הנושא

קובי בוסל:  אני מבין שלכל הרשויות גם יש בעיה כי המעבר בנמל והעירייה, ויכול להיות שמה שגלעד אומר בנושא הזה שמישהו צריך לעזור בסטטוטוריקה ולפתור את זה, יכול להיות שאין מנוס ומישהו צריך איזשהו פתרון, איזושהי פשרה שלא תתאים לכולם אבל תאפשר את החיבור, כי בעצם מה שנשאר היום זה קטע של ארבעה קילומטר שמחבר בין אזור התעשייה הצפוני, באזור שמן שכבר בעצם מגיע הגז אליו מידי מרימון לבין רמב"ם שזה בעצם הקטע של הנמל

קובי בוסל:       ברגע שיתנו להם לעבור הם מגיעים לפה בתוך רמב"ם יש להם מקום צבוע שאנחנו שומרים להם לטובת התחנה, עדיין לא הוצא לו היתר אבל אנחנו כבר סימנו אותו אצלנו בשטח ואנחנו מוכנים לקליטת הגז משם

קובי בוסל:  אנחנו גם במקביל, אנחנו רוצים להישאר לא קטני אמונה ורוצים כן להאמין שהגז יגיע אז כבר התחלנו גם תכנון של הרצת צינור בתוך בית החולים מנקודת החלוקה שלנו על שער בית חולים כדי לחבר את זה למרכז האנרגיה

קובי בוסל:  ודרך אגב אצלנו המרחק מאוד מאוד קצר, זה פחות מ-100 מטר צינור, אז ככה שההשקעה שנשארה לנו היא לא גדולה

קובי בוסל:       אנחנו מאוד רוצים לקדם את זה ואנחנו כן רוצים לדעת שאנחנו לא מקדמים לחינם ומוציאים את כספנו לשווא

קובי בוסל:  אז אם מישהו יוכל לסייע בנושא הסטטוטורי כי נראה לי שפשוט פה זה לא מתקדם, זה לא שבע שנים, זה לפי דעתי זה משהו כמו עשר שנים, אני ירשתי את התיק הזה מהמנהל הקודם, כמעט עשר שנים שאנחנו מדברים שבתוך שנתיים יהיה גז ברמב"ם

קובי בוסל:  וגם היום כשאנחנו מדברים יגידו תוך שנתיים יהיה גז ברמב"ם

קובי בוסל:  אז איכשהו לקצר פה את התהליך הסטטוטורי ולתת פה את האפשרות, אנחנו מתחייבים להשתמש בו מהיום שהוא יהיה פה

קובי בוסל:  אין לנו בעיית מימוש, בית חולים רמב"ם הוא בית חולים גדול ונצליח לממש את זה, ואם נדע בוודאות שזה באמת מגיע תוך שנתיים ולא נהיה קטני אמונה כמו שאנחנו נהיים לאט לאט עכשיו, אז נתחיל את הפעולות כבר מהיום

קובי בוסל:       כרגע אנחנו מרגישים קצת רפיון, ואנחנו חוששים להשקיע עוד כספים בהסבה, אנחנו כבר השקענו מעל מיליון שקלים בהסבה של הדוודים, אנחנו לא רוצים להמשיך להשקיע עוד כספים כשאין לנו שום וודאות בנושא

לימור סון הר-מלך: נדמה לי שאחרי הדיון שיהיה ב-27 ביוני, אז כולנו נהיה יותר חכמים ונראה מה תוצאות הדיון הזה, נכון?      

גלעד קריב: נקווה

לימור סון הר-מלך: מה שיהיה שם זה מה שבעצם, אנחנו יכולים באמת לנסות, עוד פעם, בואו אנחנו רוצים לשמוע

לימור סון הר-מלך:  קודם תודה רבה קובי

לימור סון הר-מלך:  נציג עיריית חיפה, היא לא עלתה? אוקיי

לימור סון הר-מלך:  תציגי את עצמך ענת

ענת שריד: כן, שלום, אני ענת שריד, אדריכלית הוועדה המחוזית

ענת שריד:  אני מרכזת את רשות הרישוי לגז טבעי

ענת שריד:  הנושא של חיבור רמב"ם הוא באמת מתנהל כבר מספר שנים ואנחנו באמת במחוז ניסינו לקדם אותו

ענת שריד:  הייתה החלופה הקודמת של מעבר ברחוב המגינים שקודמה מספר שנים, והיא נתקלה בבעיות מאחר ולא היה מיקום למיקום של תחנת הפחתת הגז

ענת שריד:  היו מגעים עם עיריית חיפה ונוסו כל מיני חלופות ולא נמצאה החלופה המתאימה

ענת שריד:       לבסוף, בעצה משותפת גם של מהנדס העיר חיפה פנינו לחלופה של הנמל, מעבר בתוך הנמל, וחברת מרימון תכננה את החלופה הזאת

ענת שריד:  החלופה הזאת הובאה לדיון בדצמבר בשנה שעברה, ואושרה בתנאי שהתוואי יעבור רק צמוד לרציף, במרחק של עשרה מטרים מהרציף

ענת שריד:  למרות שהתוכנית הציעה תוואי יותר רחב

ענת שריד:       כשמרימון בדקו את החלופה הזאת התברר שזה לא ישים, הם בטח הסבירו שהמבנה של הרציף לא מאפשר את המעבר התת קרקעי ואז הם פנו אלינו וביקשו ללכת לרצועה יותר רחבה, ועשינו מספר ישיבות עבודה יחד עם מהנדס העיר חיפה, ביחד עם נציגים של נמל חיפה לבדוק את זה

ענת שריד:  מהנדס העיר חיפה לא "אהב" את החלופה הזאת

ענת שריד:  ביקש לחזור שוב לחלופה הקודמת של מעבר ברחוב המגינים, ועשינו עוד ישיבה עם חברת נמל חיפה, שכידוע נרכשה על ידי יזם פרטי, והם ביקשו לבדוק את זה עם יועץ שלהם, לקחו חברת בת הנדסה כדי לבדוק

לימור סון הר-מלך: לא שמענו את המשפט האחרון

ענת שריד: אני אומרת שקיימנו לפני שלושה שבועות ב-25 במאי, ישיבה ביחד עם נמל חיפה והם אמרו שהם בודקים את הנושא של מעבר הקו עם יועץ חיצוני שהם לקחו, ובסיכום הישיבה כתבנו שהנושא ייבדק עד ה-20 ביוני, עד היום, כי הייתה מתוכננת רשות הרישוי

לימור סון הר-מלך: ויש תשובה?     

ענת שריד: ואנחנו שיבצנו והוצאנו סדר יום לישיבה בשבוע הבא, ב-27 ביוני במגמה לבדוק ולנסות לאשר את החלופה הרחבה הזאת שמאפשרת גם מעבר בתחום החזית הימית

ענת שריד:  אנחנו מאוד מעוניינים לקדם את הבקשה לאור החשיבות הרבה שאנחנו רואים בחיבור בית חולים רמב"ם, וכל הצרכנים שם כולל הפקולטה לרפואה ועוד מבנים צמודים

לימור סון הר-מלך: זה נשמע שכולם מסכימים ומבינים את החשיבות

ענת שריד: כן ,יש פה נציג של עיריית חיפה?     

לימור סון הר-מלך: את הנציגה לא?     

ענת שריד: לא, אני לא נציגה של עיריית חיפה

ענת שריד:  אני נציגה של הוועדה המחוזית של מנהל התכנון ואצלנו יושבת רשות הרישוי לגז טבעי, שיושב הראש שלה הוא מתכנן המחוז שמשמש כממלא מקום היו"ר, ואני משמשת כממלאת מקום מתכנן המחוז, והחבר השלישי זה מהנדס העיר חיפה

ענת שריד:  והבנתי שמעיריית חיפה צריכים להיות גם נציג

ענת שריד:  גם הם היום מתייחסים, כי זה חשוב מאוד , גם חברים ברשות הרישוי וגם צריכים לתת אחר כך היתר חפירה

לימור סון הר-מלך: הבנתי, בסדר

לימור סון הר-מלך:  תודה רבה ענת

ענת שריד: בבקשה

לימור סון הר-מלך: אני מקווה שבאמת בדיון תשמיעו את קולכם, ובאמת תראו איך אפשר כן לקדם את הדבר הזה

לימור סון הר-מלך:  אין חולק על הצורך ועל החשיבות של הדבר הזה

ענת שריד: כן, אנחנו מודעים לחשיבות

לימור סון הר-מלך: טוב אני מתנצלת אבל עיריית חיפה לא עלתה, ואני חושבת שכדי להבין אנחנו מוכרחים אותם

לימור סון הר-מלך:  קובי יעלה, קובי ביקש להוסיף עוד משהו

קובי בוסל: אני חושב שזיהיתם את הנקודה הבעייתית

קובי בוסל:  כולם רוצים, כולם בעד, כולם סופר חיוביים

קובי בוסל:  אנחנו היינו סופר אופטימיים אבל בסוף זה תקוע לחלוטין, זה לא זז וכל פעם זה, וגם גלעד, אני חושב, יכול טיפה להרחיב, הוא שם יותר בנושא של התכנון של התוואי, מציע חלופות מפה ומשם, וזה לא משנה מה עושים, אומרים שיהיה בסדר ומקדמים ובאמת אני קודם כל חייב להגיד תודה למחוז חיפה וגם ליושב הראש הקודם, איתמר, שקיים פגישות ורצה לקדם את התוכנית בלי הסכמה

קובי בוסל:  ובאמת נעשים מאמצים גדולים אבל לא מצליחים להגיע להסכמה, ואולי צריך פה איזושהי התערבות כמו שאמר גלעד, של מישהו שיגיד אוקיי, חייבים למצוא פתרון ובוא ניתן לזה X ימים ונגמור את זה

קובי בוסל:  כי בעצם רצים פה בין פתרונות שונים כבר המון זמן, ולא מצליחים להגיע להחלטה וגם עכשיו אנחנו שומעים שיש רעיון אבל כנראה יש כבר התנגדויות עוד לפני כן

לימור סון הר-מלך: הוא נשמע גם רעיון מצוין שנותן מענה רציני לדבר הזה

לימור סון הר-מלך:  אני באמת צר לי שעיריית חיפה לא

לימור סון הר-מלך:  אנחנו נדרוש תגובה שלהם כי זה לא

קובי בוסל: איך אפשר לעזור לתהליך הסטטוטורי? זאת השאלה

לימור סון הר-מלך: אני אקריא את ההתייחסות הכתובה שלהם, ואני אשמח לתגובה על זה

לימור סון הר-מלך:  עיריית חיפה סייעה במשך שנים לחיבור גז והסבות מפעלים ואכן הפריסה התקדמה ומפעלים רבים חוברו באזור מפרץ חיפה ופועלים בגז טבעי

לימור סון הר-מלך:  החיבור לרמב"ם מתעכב זמן רב עקב קשיים במימוש חלופות שונות שנבדקו ונמצאו כלא ישימות

לימור סון הר-מלך:  מתקיימים דיונים אינטנסיביים ברשות הרישוי לגז טבעי בלשכת התכנון המחוזית, במטרה לסיים את הבדיקות התכנוניות ולקדם חיבור לבית החולים רמב"ם ולצרכנים נוספים באזור זה

קריאה: היא אמרה שכמה דקות היא תעלה

לימור סון הר-מלך: אוקיי, אז אנחנו נשמח

לימור סון הר-מלך:  אתה רוצה להתייחס לתגובה הנוכחית?     

גלעד קריב: יש דיון ב-27 ביוני, אני מקווה מאוד שהוועדה המחוזית שמהצד שלה באמת עושה הרבה, תאשר את התוואי

גלעד קריב:  אם לא תאשר את התוואי יש חלופה גם לערער למועצה הארצית, אנחנו נעשה את זה עד שיאושר התוואי הזה בתוך נמל חיפה ונוכל לצאת לדרך עם הקמת הפרויקט

לימור סון הר-מלך: תודה רבה

לימור סון הר-מלך:  גם אנחנו נדרוש באמת

לימור סון הר-מלך:  התוואי החדש, מתי הוא הוצע?     

גלעד קריב: התוואי לרמב"ם

לימור סון הר-מלך: לא, התוואי הנוכחי

גלעד קריב: דרך נמל חיפה זה התוואי הראשון שתכננו אותו, הכנו לו תכנון במשך תקופה מאוד ארוכה, ואז הוא נדחה בפעם הראשונה, ושלחו אותנו לתכנן את התוואי דרך רחוב המגינים

גלעד קריב:  גם אותו תכננו, ואז דרשו מאיתנו מיקום לתחנת הפחתה כמו שציינה ענת מקודם

גלעד קריב:  אף מיקום לא היה מקובל ואני אומר, השקענו בזה משאבים אדירים בשמאים ואדריכלים ומתכננים במשך שנים, ואז הודיעו לנו שבגלל תוואי של מנהרה שמתכננים באזור רחוב המגינים, אז התוואי הזה נפסל, ומהנדס העיר חיפה הציע לחזור לתוואי של דרך נמל חיפה, שוב תכננו אותו

לימור סון הר-מלך: מחדש?     

גלעד קריב: שוב תכננו אותו מחדש, ושוב הגשנו אותו, ואז פתאום התעוררה הבעיה הזאת של פרויקט חזית הים, שאני אומר, אין פה באמת בעיה

לימור סון הר-מלך: למה?     

גלעד קריב: אין פה באמת בעיה כי א', אנחנו נצמדים לתשתיות קיימות, אנחנו נצמדים לכביש, אנחנו נצמדים אנחנו נצמדים לקו ביוב ואנחנו נצמדים לקו חשמל

גלעד קריב:  וגם נתנו התחייבות פה מאוד חריגה, שממש היינו צריכים לתת אותה, שבמידה ופרויקט חזית הים, תידרש הסטה של קו התשתית שלנו, אנחנו מתחייבים להסיט את זה

גלעד קריב:  זה דבר שאנחנו ממש לא חייבים לתת, ובכל זאת בגלל ההבנה שלנו של חשיבות הפרויקט הסכמנו לתת את ההתחייבות הזאת לוועדה המחוזית ואמרנו להם, אנחנו נשים תחנות של מגופים לאורך התוואי הזה כדי שיהיה אפשר להסיט אותו במקומות שעשויים להיות בעייתיים

גלעד קריב:       אז עכשיו אומר לי האחראי על זה בנמל חיפה בסדר אבל אני רוצה שיהיה הסכם מסודר על הנושא הזה ואיפה הסטה ואני לא יודע ואני צריך זמן לחשוב על זה

גלעד קריב:  ככה מושכים אותנו מצליחים למשוך אותנו במשך שנים

גלעד קריב:  מישהו צריך לכפות את זה על נמל חיפה, אני חושב שחברת נמלי ישראל יכולה לכפות את זה, הם לא צריכים את ההסכמה שלהם, אף אחד לא צריך את ההסכמה שלהם הוועדה המחוזית בוודאי שלא צריכה את ההסכמה שלהם

גלעד קריב:  אין לאף אחד, אין להם שום זכות יתר שאין לאזרח אחר במדינת ישראל

גלעד קריב:  אף אחד לא רוצה תשתית צינור הגז שעוברת במקרקעין שלו, אני מבין את זה, אבל עם כל הכבוד החוק מאפשר והוועדה המחוזית רשאית

לימור סון הר-מלך: צריך להיות להם אינטרס

גלעד קריב: הוועדה המחוזית סוברנית להחליט שהקו עובר בנמל חיפה

גלעד קריב:  זו אולי החלטה לא פשוטה, אולי החלטה אמיצה אזל יש פה ועדה אמיצה ואני מאמין שהם יוכלו לקבל את ההחלטה הזאת אין שום סיבה שזה לא יקרה

לימור סון הר-מלך: בסדר גמור

לימור סון הר-מלך:  טוב, תודה רבה

לימור סון הר-מלך:  אז יש לנו כן נציגות של עיריית חיפה

לימור סון הר-מלך:  שירה שלום

שירה גורלי: שלום

לימור סון הר-מלך: אז בואי תעשי לנו סדר מה הסיפור?     

שירה גורלי: סליחה על המקום שאני נמצאת בו, ברכבת

שירה גורלי:  שירה גורלי מעיריית חיפה

שירה גורלי:  אני מנהלת היחידה הסביבתית

שירה גורלי:  אנחנו מלווים את הגז ואת חברת מרימון בעירייה כבר הרבה שנים, יש הרבה מאוד מפעלים שחוברו במפרץ חיפה, אני חושבת שכמעט כולם שהיו מיועדים להתחבר, מחוברים

שירה גורלי:  והקו לרמב"ם באמת מתעכב הרבה זמן

שירה גורלי:  היו הרבה חלופות

לימור סון הר-מלך: יותר מידי זמן

שירה גורלי: היו בעצם שתי חלופות עיקריות שנבחנו, בכל אחת מהן יש מכשולים מהותיים, בוא נגיד ככה, שצריך לפתור אותם

שירה גורלי:  ועכשיו זה בדיונים אינטנסיביים מול הנמל, מול החלופה האחרת שאנחנו הצענו לחזור אליה

שירה גורלי:  אני חושבת שכל הגורמים רוצים שיהיה את החיבור אבל באמת יש קושי שצריך לראות איך פותרים אותו

לימור סון הר-מלך: אז מה הקושי? תסבירי לנו את הקושי, בשביל זה העלינו אותך

שירה גורלי: הנמל הופרט לאחרונה, יש בו תוכניות רבות גם תוכנית מאוד גדולה של מגורים, וגם תוכניות לחזית הים

שירה גורלי:  הדברים עדיין בתכנון, יש עכשיו חברה חדשה שמנהלת את הנמל

לימור סון הר-מלך: כמה זמן זה ייקח?     

שירה גורלי: אני לא אחראית על החברה שמנהלת את הנמל, זו חברה פרטית שאפשר לשאול אותה

שירה גורלי:  אבל אנחנו רצינו שהצינור יעבור במקום שלא תהיה בו בניה, ואנחנו יודעים שהוא לא יגביל את הפעילות העתידית

שירה גורלי:  הבדיקה שנעשה על ידי מרימון שזה בלתי אפשרי

שירה גורלי:  צריך למצוא מקום אחר, אבל הדברים שם כרגע מאוד בחוסר ודאות מבחינה תכנונית

שירה גורלי:  קשה לקבע את הצנרת לפני שיש תכנון, וכאמור קרו שם הרבה דברים לאחרונה שהשתנו מאוד בנמל ממה שהיה לפני שנתיים או שלום

נתנאל יהושוע קופראק: שאלה רגע, מבחינה חוקית אתם חייבים את האישור של הנמל או שאתם יכולים להחליט גם בלי האישור שלהם?     

שירה גורלי: האמת שאני לא יודעת לענות לך

נתנאל יהושוע קופראק: אוקיי, אם לא חייבים מבחינה חוקית, למה אנחנו מחכים להם?     

שירה גורלי: יש גם אינטרס שהתשתית לא תייצר מגבלות על הפעילות

גלעד קריב: ענת יכולה לענות

נתנאל יהושוע קופראק: או שאפשר לחבר גם את הבניינים שם לגז

גלעד קריב: זו אחת ההצעות שהצענו לנמל חיפה

גלעד קריב:  אמרנו להם שנכין לכם יציאה עבורכם כי אתם מקימים פה שטחים שיכולים, כפי שסיפרתי מקודם, לייצר חשמל על בסיס גז

גלעד קריב:  יש לכם הרבה שימושים שם בתוך הנמל, גם בפרויקט חזית הים

גלעד קריב:  הם לא פוסלים את זה, הם פשוט אומרים תשמע, אנחנו צריכים את הזמן שלנו ללמוד את הנושא, ולאף אחד פה אין את הזמן הזה

שירה גורלי: אני לא רוצה לייצג את הנמל, אבל הבנתי שבישיבה האחרונה, אני לא השתתפתי בה, שהנמל אמרו שהם לקחו יועץ מטעמם לבחון את הנושא

לימור סון הר-מלך: ענת, בעצם כדי לאשר את התוואי הזה מוכרחים אישור של נמל חיפה?     

ענת שריד: לא, לא מוכרחים אישור של נמל חיפה

ענת שריד:  אבל מה שרציתי להגיד שבישיבת רשות הרישוי יש שלושה חברים, ואחד מהחברים זה המהנדס של עיריית חיפה

ענת שריד:  אז יכולה להיות הצבעה, ולפי ההצבעה יש שלושה חברים וזכות ליושב הראש להכריע גם

לימור סון הר-מלך: אז הוא יושב הראש?     

גלעד קריב: לא לא, מהנדס העיר חיפה הוא לא יושב הראש

גלעד קריב:  יושב הראש הוא יו"ר הוועדה המחוזית שבכובעה בגז טבעי נקראת רשות רישוי לגז טבעי

ענת שריד: כן, רונן סגל מתכנן המחוז, הוא יושב הראש

נתנאל יהושוע קופראק: בתוך כמה זמן מרגע שיש אישור רמב"ם יכול להיות מחובר?     

גלעד קריב: פרויקט כזה, הקמה שלו יכולה לקחת בין חצי שנה לשנה

גלעד קריב:  זה לא הרבה זמן במונחים

גלעד קריב:  עד שיבנו את תחנת הקוגנרציה

לימור סון הר-מלך: חיכו עשר שנים יחכו עוד שנה

גלעד קריב: כן, חיכו עשר שנים יחכו עוד שנה

גלעד קריב:  השלב תמיד בגז טבעי, השלב שלוקח את מירב הזמן ומעכב זה השלב הסטטוטורי הרישוי

גלעד קריב:  השלב אחר כך, להניח צינור פלסטיק, גם קידוחים בנמל שהם יחסית מורכבים עדיין בסוף זה דברים שאנחנו יודעים לעשות ועשינו הרבה, ואפשר, זה לא סיפור גדול

גלעד קריב:  העניין זה הסטטוטוריקה, ההתנגדויות, הרשויות, זה חברות תשתית בעיקר ממשלתיות שיש להן הרבה פעמים דרישות

גלעד קריב:  אני אקח לכם את כל הוועדה רק על זה

גלעד קריב:  זה סיפור מורכב מאוד

גלעד קריב:       שוב, בצפון בסוף למרות כל הקשיים ולמרות שזה לקח יותר זמן ממה שציפינו, זה עלה לנו בערך פי שתיים ממה שחשבנו, כמעט את הכל עשינו

גלעד קריב:  נשאר את רמב"ם, נשארו כמה צרכנים בודדים, ואם רוצים מעבר לזה, אמרתי, ייצור חשמל, דברים נוספים שהם מבורכים וחשובים, פה בדברים הקשים כבר, צריך גורם ממשלתי חזק מאוד שיצליח להביא את האקסטרה מייל הנוסף הזה

לימור סון הר-מלך: יש לי עוד שאלה

גלעד קריב: לא ציינתי איזה משרד, אבל בסוף מעורבים כשאתה מדבר על ייצור חשמל, יש לך את המשרד להגנת הסביבה, שיש לו המון שאלות ותהיות ובעיות

גלעד קריב:  המשרד בכובעו הקודם התנגד לכל דבר, היום המשרד להגנת הסביבה יש משרד שאפשר לדבר איתו

גלעד קריב:  יש פה את רשות החשמל, כי מדובר בייצור חשמל תחת משרד האנרגיה, יש את רשות הגז כמובן, שהיא הרשות החשובה ביותר שהיא גם תחת משרד האנרגיה, ויש את משרד הכלכלה

גלעד קריב:  יש הרב משרדי ממשלה שמאוד מעורבים בכל הדבר הזה, אבל לתכלל את זה, זה מאוד מאוד מורכב

לימור סון הר-מלך: אני שומעת שבעצם היום החסם העיקרי הוא בעצם עיריית חיפה, נמל חיפה

לימור סון הר-מלך:  נכון?     

גלעד קריב: אני לא רוצה להסתבך פה עם עיריית חיפה יותר מידי

גלעד קריב:  תראי, בחיפה כן בסוף באמת הצלחנו לחבר

לימור סון הר-מלך: כי אנחנו רוצים להבין, בסוף הקו הזה, כבר מדברים עליו עשר שנים אוקיי? עכשיו, אמרת שבעצם את התוואי הזה אתם הצעתם כבר?     

גלעד קריב: התוואי הראשון כן

לימור סון הר-מלך: זה היה התוואי הראשון

לימור סון הר-מלך:  זאת אומרת הוא נבדק על ידם, נכון?     

גלעד קריב: התוואי מבחינה מעשית, אפשרי לבצע אותו

גלעד קריב:  אנחנו חקרנו את הנמל ואת שטח הנמל

לימור סון הר-מלך: לא אתם בדקתם

גלעד קריב: גם מבחינת עיריית חיפה זה צריך להיות מעשי

לימור סון הר-מלך: כשהם הגיעו אליכם עם תשובה ואמרו זה לא, זה אומר שהם בדקו את זה, אחרי בחינה?     

גלעד קריב: נכון, הם החזירו אותנו לחלופה הזאת

לימור סון הר-מלך: זאת אומרת שהם עוד פעם רוצם לבדוק אחרי שהם כבר בדקו?     

גלעד קריב: פרויקט חזית הים זה פרויקט של עיריית חיפה יחד עם נמל חיפה

גלעד קריב:  וברגע שנמל חיפה מתנגדים אז כנראה שגם עיריית חיפה יכול להיות שגם יתנגדו בוועדה, זה החשש שלנו

גלעד קריב:  אני מקווה להתבדות, אני מקווה שנציג עיריית חיפה, כמו שאמרה ענת, הוא אצבע אחת מתוך שלוש הצבעות בוועדת הרישוי, כן יצביע בעד, אני מאוד מאוד מקווה, ויתעלם מהתנגדות נמל חיפה

גלעד קריב:       אנחנו מדברים רק על רמב"ם, אבל יש הרבה קוי גז במדינת ישראל שעדיין לא חוברו

גלעד קריב:  לא שזה לא חשוב אבל

לימור סון הר-מלך: כן אבל זה נשמע שכרגע החסם המרכזי זה באמת האישור שלהם

גלעד קריב: כרגע החסם המרכזי זה באמת

לימור סון הר-מלך: שניה

לימור סון הר-מלך:  חברות החלוקה בעניין עם מוטיבציה, עם רצון, מציעים כל פעם תוואי שינסה לתת מענה

לימור סון הר-מלך:  בית החולים עם כל הנכונות, וההכנות מוכן

גלעד קריב: כן

לימור סון הר-מלך: יש שם משהו כאילו כל השנים עומד שם משהו

גלעד קריב: במשך הרבה זנים הייתה התנגדות באמת

גלעד קריב:  אבל היום ההתנגדות היא של חברת נמל חיפה

גלעד קריב:  זאת ההתנגדות העיקרית, ואנחנו מאוד מקווים שעיריית נמל חיפה לא תצטרף להתנגדות הזאת, אלא תצטרף לוועדת הרישוי שאנחנו מקווים, תתמוך בפרויקט הזה

לימור סון הר-מלך: בסדר גמור, לא רוצים לסבך אותך עם עיריית חיפה

אביחי אברהם בוארון: נמל חיפה זה תחת משרד התחבורה נכון?     

גלעד קריב: כן, ושוב אני לא יודע אם נוכחת פה כשאמרתי, חברת נמלי ישראל שהיא החברה הממשלתית שהיא אחראית על השטח הזה, תומכת בפרויקט הזה ואישרה אותו, אמרה הוא מעשי, הוא נכון, התוואי שמרימות עשתה הוא תוואי נכון, ותומכת בזה וזה לא פשוט היה לשכנע אותם, אבל עשינו איתם סיורים בנמל והם השתכנעו שזה התוואי הנכון, והם גם אומרים שהדעה של חברת נמל חיפה עם כל הכבוד, היא לא מכרעת פה, היא לא הכרחית פה

גלעד קריב:  גם ענת מהוועדה אמרה את זה

גלעד קריב:  נקווה שזה יעבור בשלום ב-27 ביוני

לימור סון הר-מלך: נקווה

גלעד קריב: אם לא, אמרתי, יש תמיד את החלופה של המועצה הארצית

גלעד קריב:  אנחנו מאוד מקווים שלא, זה פשוט ידחה את זה בעוד כמה חודשים

לימור סון הר-מלך: טוב, תודה רבה

לימור סון הר-מלך:  חבר הכנסת?     

אביחי אברהם בוארון: אני לומד

לימור סון הר-מלך: אני יודעת שפשוט יש נקודה שהייתה יכולה מאוד לעניין אותך בדיון הזה

אביחי אברהם בוארון: משרד התחבורה

לימור סון הר-מלך: לא רק משרד התחבורה, אלא גם החיבור של גז טבעי ליו"ש

אביחי אברהם בוארון: כן

לימור סון הר-מלך: אוקיי, אז זה לא מופיע בחוק הגז, אז אנחנו נשנה את החקיקה

לימור סון הר-מלך:  יש לנו מספיק מקומות שחשוב לחבר אותם

לימור סון הר-מלך:  טוב, עמיחי דרורי, מנהל תחום פיתוח ותשתיות במרכז השלטון המקומי

חסיה דרורי: כן שלום וברכה

חסיה דרורי:  ותודה על האפשרות לעלות בזום

חסיה דרורי:  אני מתנצל אני לא הייתי בתחילת הדיון בעקבות תקלה טכנית

חסיה דרורי:  דבר ראשון, אני הבנתי שהדיון הוא לגבי דיון מאקרו יותר, לגבי פוטנציאל הרחבת השימוש בגז טבעי בכלל המשק הישראלי ולאו דווקא מתמקדים בסיפור הנקודתי של העיר חיפה

לימור סון הר-מלך: זה באמת היה הדיון, אבל יש פה נקודה שהרבה מאוד שנים לא נפתרה ואנחנו מנסים לתת לה מענה

לימור סון הר-מלך:  אתה תתייחס למאקרו

חסיה דרורי: בסדר, אני רק אגיד, היות ואמרו מדברים עיריית חיפה לכאורה, תוקעת מקלות בגלגלים

לימור סון הר-מלך: לא אמרנו תוקעים

חסיה דרורי: דבר ראשון שמחתי לשמוע את מה שאמר גלעד לגבי זה שהיא לא המתנגדת העיקרית, אז א' טוב לדעת ודבר שני, רשות מקומית יש לה שיקולים מאוד רחבים, יש לה תחומי אחריות מאוד רחבים מבחינת תשתיות כאלו ואחרות שנמצאות בסמיכות אחת לשנייה ובוודאי אנחנו לא רוצים להיות במקום שאנחנו עושים דברים מסוכנים

חסיה דרורי:  ודבר שלישי אם אפשר, לציין נקודתית לגבי חיפה ובזה אני סוגר, שעיריית חיפה הייתה הראשונה בארץ, למיטב ידיעתי, אם לא השנייה, שהקימה תחנת תדלוק בגז טבעי דחוס בתחומיה למרות כל הקשיים התפעוליים של להיות early adopter המאמץ הראשון של הטכנולוגיה הזאת

לימור סון הר-מלך: טוב, הזכויות של עיריית חיפה זה נפלא, אבל אנחנו יש לנו פה בעיה והתפקיד שלנו הוא באמת לבדוק למה הדבר הזה לא קורה? אז אני כן אשמח אם תוכל להתייחס במאקרו לנושא הזה, ובהתייחסויות האלה

חסיה דרורי: לגבי המאקרו

חסיה דרורי:  לגבי נושא של שימוש בגז טבעי לשימושי מגורים, תעשייה, מסחר, תעסוקה

חסיה דרורי:  דבר ראשון, עלו בתוכניות כאלה ואחרות של משרד האנרגיה ושל רשות הגז, לתמוך בהקמת חיבור גז טבעי לשכונות מגורים

לימור סון הר-מלך: נעצרת לנו

חסיה דרורי: אני מתנצל נתקעתי

חסיה דרורי:  אנחנו סבורים, היות ולאחר שעברנו על התחשיבים של משרד האנרגיה ושל רשות הגז, אנחנו סבורים שהפוטנציאל לחיבור שכונות מגורים לגז טבעי הוא לא גדול, אנחנו חושבים שהמהלך הנכון יהיה דווקא להפוך את השכונות, אם כבר רוצים להפוך אותן לירוקות, לא לחבר אותן לגז טבעי, אלא לחבר אותן לחשמל

חסיה דרורי:  כלומר להפוך את הגפ"ם ודלקים נוספים שנמצאים במגורים, בעיקר הגפ"ם להסיט אותו דווקא לשימוש על חשמל ולא לגז טבעי

חסיה דרורי:       אבל במקביל לאמירה הזו, ואפשר גם להרחיב עליה הרבה כי עשינו בזמנו עבודה רצינית בנושא, אנחנו סבורים שיש מקום להגברת בחינת השימוש בקוגנרציה בתחומי הרשויות המקומית

חסיה דרורי:  עד עכשיו מי שתקע מקלות בגלגלים לקוגנרציה היה, להבנתי, משרד הגנת הסביבה, שהיה מאוד לעומתי

חסיה דרורי:  אנחנו חושבים שזה לא נכון, אנחנו חושבים שצריך למצות את הפוטנציאל

חסיה דרורי:       מערכת הקוגנרציה מאפשר השגה של נצילות אופטימלית של מקורות האנרגיה ביחס למערכות שקיימות היום

חסיה דרורי:  ייצור מבוזר של חשמל, ואנחנו חושבים שאפשר לבחון את השימוש בקוגנרציה גם בתכונה על הרשויות המקומיות

חסיה דרורי:       פרקטית אנחנו חושבים שכן צריך לעשות בחינת היתכנות לפריסת תשתיות גז טבעי במרחב המוניציפלי לצורך הזה, כן באמצעות הטלה על חברות החלוקה, כמובן לאחר הסרת ההתנגדויות כאלו ואחרות מצד הגנ"ס/גורמים נוספים, להטיל על חברות החלוקה לבצע באמת איזו בחינת היתכנות להקמת מרכזי קוגנרציה במרחב העירוני, כל אחת בתחומה

חסיה דרורי:       צריך מעורבות ממשלתית, צריך שיתוף של הרשויות המקומיות, בוודאי זה יכול להשפיע גם על הבחינה הלאומית אם בתחומי הרשויות המקומיות אפשר יהיה להקים את אותה התשתית קוגרנציה שמתבססת על גז טבעי

חסיה דרורי:      כמובן, צריך גם הסדרות תעריפיות תומכות

חסיה דרורי:  בעבר הייתה סיטואציה שבה תמכו בתוכניות בתשתיות קיימות ולא בתוכניות חדשות

חסיה דרורי:  אני מודה שאני לא סגור האם יש הסדרות היום לגבי תוכניות חדשות אבל בכל מקרה צריך שזה יהיה גם מלווה באסדרה תעריפית מתמרצת

חסיה דרורי:  רוצים להרחיב בנושא נוסף לגבי תחנות תדלוק בגז טבעי דחוס?     

לימור סון הר-מלך: כן נשמח לשמוע

חסיה דרורי: אוקיי, תחנות תדלוק בגז טבעי דחוס

חסיה דרורי:  להבנתנו, הנושא הזה התנהל מאוד בעצלתיים, כאמור עיריית חיפה הייתה החלוצה והקימה תחנת גז טבעי דחוס בתחומיה

גלעד קריב: תחנה בחיפה, סליחה שאני מפריע, אבל המשאיות שעובדות בחיפה מתדלקות באשדוד

חסיה דרורי: בדיוק אז הנה אני רוצה להרחיב, תודה גלעד

חסיה דרורי:  זה דבר ראשון תחנות תדלוק בעיקר זה בגז טבעי דחוס

חסיה דרורי:  כרגע היות ואנחנו מדברים על המישור המוניציפלי, אנחנו מדברים על תדלוק של משאיות אשפה

חסיה דרורי:  אז באמת יש כשל מבני לטעמנו בתחומים הללו

חסיה דרורי:       להבנתנו, גם פריסת תשתית החלוקה לתחנות הדלק התנהלה בעצלתיים כי היה איזשהו כשל במבנה התעריפי שמוסדר על חברות החלוקה

חסיה דרורי:  אני לא נכנס פה כרגע באמצע בין הרגולטור, קרי רשות הגז, אל בין חברות החלוקה, אבל בעקבות העובדה שהמודל התעריפי לא תומך בפריסת תשתיות איפה שלחברות החלוקה לא ממש משתלם, אז בזמנו הם הציבו את ההגעה לחלק ניכר מהתחנות בפריסת התשתית עד התחנות, בסדר עדיפות נמוך, או שבכלל לא הטמיעו בתוכניות העבודה שלהם את ההגעה אליהם

חסיה דרורי:  אנחנו חושבים שצריך להסדיר את הנושא הזה

חסיה דרורי:       כמובן, כמו שגלעד אמר, תחנות תדלוק קרובות צריכות להיות בתחומי הרשויות המקומיות עצמן, או ממש בקרבת מקום

חסיה דרורי:  לא באשדוד, לא במקומות מאוד מרוחקים, וגם לא תוך התבססות על תחנות תדלוק ניידות

חסיה דרורי:  זה קשיים תפעוליים ממש לא מבוטלים

חסיה דרורי:       דברים נוספים בהקשר הזה, להבנתנו קיים חוסר במכוני רישוי, במוסכים אזוריים למשאיות מונעות גז טבעי דחוס, צריך לחזק את האספקט הזה

חסיה דרורי:       ודבר אחרון בנושא הספציפי הזה, זה ממה שדיברנו בזמנו עם הרשות המקומית לא היה להם בכלל מדריך מובנה שמסדר להם את התהליכים שנדרשים לביצוע על ידיהם, על ידי הרשות המקומית לשם הצטיידות לאותן משאיות מונעות גט"ד, גם הייתה חוסר קוהרנטיות בין הרגולטורים השונים

חסיה דרורי:  כל משרד שולח לך ושוב למשרד אחר

חסיה דרורי:  כדאי שבאמת יהיה, ככל ומחליטים שבאמת מקדמים את הנושא ולא זונחים/מקפיאים אותו, כדאי שיהיה מדריך מסודר, תרשים זרימה שמבהיר לרשות המקומית מה היא צריכה לעשות וכמובן הסדרה בין הרגולטורים השונים

חסיה דרורי:       אז עד כאן בגדול שניים-שלושה נושאים שאמרתי, שביקשתי לציין

חסיה דרורי:  דבר ראשון כאמור אני ברשותכם רק מתמצת

חסיה דרורי:  שכונות מגורים שאנחנו חושבים שהפריסה שם לא צריכה להתפרס לתשתית גז טבעי עד לדירות המגורים אלא חשמל, לגבי מרכזי קוגנרציה בתחומי הרשויות המקומיות צריך לקדם מבחינת היתכנות, זה דבר שני

חסיה דרורי:  ודבר שלישי זה אותה תשתית תדלוק למשאיות אשפה מונעות גט"ד

חסיה דרורי:  תודה רבה

לימור סון הר-מלך: תודה רבה

לימור סון הר-מלך:  כן, רצית להגיד?     

יוסי סוקולר: אם אתם רוצים השלמה, אולי רקע על איך עובד המודל התעריפי של חברות החלוקה אם זה מעניין, אז זאת הייתה ההתייחסות וצריך אולי להבהיר את זה

יוסי סוקולר:  חברות החלוקה, יש שש חברות חלוקה שמפוזרות על פני הארץ, יש שתי חברות חלוקה שמוחזקות על ידי אותם בעלים שנמצאים פה, הנציגים של ירושלים ומרימון, ושל נגב ודרום ולא הגיעו מרכז חדרה והעמקים

יוסי סוקולר:  המודל הוא כזה הם זכו במכרז

לימור סון הר-מלך: רגע מי אחראי על הנגב והעמקים? אמרו לנו שבאמת באזורים האלה

משה שמיר: אני אשמח להגיב

יוסי סוקולר: אני רק אשלים את המודל שנבין על מה מדובר

יוסי סוקולר:  החברות זכו במכרזים שבהם הם הציעו את התעריף שהן רוצות מצרכני חלוקה, והתעריף הוא פר יחידת צריכה בגדול, יש גם תעריף חיבור

יוסי סוקולר:  המודל הזה, כשלא עומדים בציפיות של כמה צורכים, זה מכניס את חברת החלוקה למצב שהיא לא יודעת אם משתלם לה לפרוס, מצד שני יש מחויבות מפורשת ברישיון לפרוס בלי שום קשר לשאלת הכדאיות הכלכלית, זו הסיבה שגם אנחנו מדברים על חילוטי הערבויות וזה אי ההסכמה בינינו, אבל זה רק השלמת התמונה לגבי המודל הכלכלי

לימור סון הר-מלך: אוקיי, אז אני אשמח לשמוע אותך, אבל קודם יש לנו פה את המשרד להגנת הסביבה

לימור סון הר-מלך:  יצחק קדם

לימור סון הר-מלך:  הוא פשוט צריך לצאת ומיד אחר כך

יצחק קנב: תודה יושבת הראש, אני מתנצל, אני מנסה להיות בשני דיונים בו זמנית

יצחק קנב:  אני אדבר בקצרה

לימור סון הר-מלך: כמו כולם

יצחק קנב: שתי נקודות שאני רוצה להתייחס שעלו כאן

יצחק קנב:  אני רוצה קודם כל להתייחס לדברים שאמר סוקולר בתחילת הדיון

יצחק קנב:  לגבי באמת אם המיקוד הוא במיצוי הפוטנציאל באמת בראיית הכנסות הקרן או מנקודות מבט אחרות בתועלת הכלכלית למשק הישראלי?      כמו שציין יוסי, באמת הנקודה הזאת של צרכנים על רשת החלוקה, היא נקודה יחסית קטנה בהשוואה לצרכנים הגדולים שזה משק החשמל והייצוא

יצחק קנב:  ודובר באמת על תוספת של תחנות כוח ותחנות כוח חדשות שאושרו ושבתהליכים

יצחק קנב:  דבר אחד שלא צוין פה, והוא יכול להיות שחקן מאוד משמעותי בנושא הזה, זה הסבה של תחנות כוח פחמיות לגז

יצחק קנב:  התועלת שם במיצוי המהלכים האלה שאמורים כבר היו להתקיים בחלק מהמקרים, היא עצומה גם בפן של צריכת הגז, הכנסות לקרן לאזרחי ישראל, גם מבחינת זיהום אוויר, גם מבחינת - - - המשק

לימור סון הר-מלך: היה על זה דיון ויהיה על זה עוד דיון

יצחק קנב: אז באמת אני חושב שצריך להבין שאנחנו בסדרי גודל אחרים לחלוטין

יצחק קנב:  והנושא השני הוא באמת נושא הקוגנרציה שעלה פה מכמה כיוונים

יצחק קנב:  אז באמת כדי לסבר, כמו שציין יוסי, קוגנרציה זה מצב שבו יש איזשהו מתקן לייצור חשמל, שבנוסף לייצור החשמל שלו, מנצל את החום השיורי שנוצר מהתהליך לחימום, לרוב חימום מים, יצירת קיטור, לאיזשהו צורך חום באותו מקום

יצחק קנב:  ובאמת יש בזה הרבה יתרונות, כשזה מבוצע כמו שצריך אפשר להגיע ליעילות אנרגטית מאוד גבוהה ובעצם לחסוך אנרגיה במשק

יצחק קנב:  כשצרכן החום שלי מקודם היה צורך משהו מזהם ועובר לגזר ויש כאן גם הפחתה בזיהום אוויר, דוגמה אחת קלאסית למקום שזה מתבקש, באמת יש להם צריכה 24/7 של כמויות מאוד גבוהות של קיטור

יצחק קנב:       לצערנו זה לא הדבר היחידי שמוצע כיום בשטח

יצחק קנב:  אז צוינה פה האסדרה שהוציאה רשות החשמל ב-2018 שנועדה באמת לקדם מתקני קוגנרציה, העניין הוא שבהגדרות שלה היא לא הוגדרה רק למתקני קוגנרציה אלא למתקני יצור חשמל בגז מתחת לגודל של 16 מגה ואט

יצחק קנב:       חלק גדול מהמתקנים שבעצם נכנסו באסדרה הזו, וכעת נמצאים בתהליכים של הקמה, הם לא מתקני קוגנרציה אלא מתקני ייצור חשמל קטנים

יצחק קנב:  כלומר, זה גנרטור על גז לכל דבר ועניין בלי כל קשר לחום שיורי

יצחק קנב:  וכאן אנחנו נמצאים בעולם קצת אחר

יצחק קנב:       צריך להבין שבמצב כזה שבו אנחנו מקימים מתקן גנרציה מקומי, בעצם במקום לייצר חשמל בתחנת כוח, אנחנו מייצרים אותו באיזושהי נקודת קצה, לרוב כרגע בשטחים תעשייתיים, וכאן יש מספר בעיות

יצחק קנב:  א' הנצילות היא לרוב נמוכה יותר מאשר הנצילות בתחנות הכוח, אז יש לנו בזבוז אנרגיה

יצחק קנב:  ב' זיהום האוויר הוא לרוב גבוה יותר, אם משום סיבה אחרת אז זה פשוט כי לתחנת הכוח יש ארובה בגובה כמעט 100 מטרים, ולמתקן גנרציה קטן לא

יצחק קנב:       יש כאן בעייתיות במיוחד במישור הסביבתי, ובאמת זה משהו שאנחנו ביחד עם רשות הגז מנסים למצוא לו פתרון שאחת הבעיות הגדולות זה שלא ידוע כמה מתוך 166 הזוכות באותה אסדרה הן בעצם הולכות להתקין מתקן מסוג גנרציה ואיזה מסוג קוגנרציה

יצחק קנב:       אז שוב, במקומות בהם מקדמים מתקני קוגנרציה ראויים ויש כאן הפחתה של זיהום אוויר וכו' אני לא חושב שיש לנו באמת בעיה

יצחק קנב:  אבל באמת מבחינת מתקני הגנרציה, מתקני הגנרציה גם הוזכרו על ידי גלעד בהקשר של פתרון אפשרי לאי יציבות הרשת למפעלים

יצחק קנב:  וכאן אני חייב להגיד אני לא בטוח כמה אני משוכנע בפתרון הזה

יצחק קנב:  מדובר פה במפעלים שנמצאים במצב של רשת בעייתית והם אומרים שמתעכב מאוד הפתרון מצד חברת החשמל לשפר את התשתיות

יצחק קנב:       כמו שאנחנו רואים גם חיבור של תשתיות גז זה לא עניין של מהיום למחר, וכמובן שהסבה, התקנה של מערך שלם של ייצור חשמל בגז הוא גם לא בדיוק עניין של מה בכך, גם מבחינה סטטוטורית וגם מבחינה טכנית

יצחק קנב:  אז אני לא בטוח שמול פיתוח רשת החשמל פיתוח רשת הגז, אני לא בטוח שלרשת הגז יש את היתרון

יצחק קנב:  אני כן אומר שלמפעלים האלה יש את הפתרון שהוא מאוד ישים מהיום למחר, והלוואי שהמדינה הייתה תומכת בו באותה מידה שהיא תומכת בהסבה לגז, וזה מתקני אגירת חשמל, שלחלוטין יכולים לספק למפעלים כאלה שיש להם בעיות חיבור, יכולת להתמודד עם שינויים גם במתח, גם עם זמני אי אספקה קצרים, וגם לחסוך כסף מזמני צריכת החשמל שלהם, הם כולם על תעריף תעו"זי, אלו מתקנים שלפעמים יש להם כדאיות כלכליות כמו שהם, לפעמים צריך פה איזושהי תמיכה מצד המדינה

יצחק קנב:       כרגע המנגנון היחידי לזה זה שאיזשהו מנגנון תמיכה להפחתת פליטות של המשרד להגנת הסביבה, שכרגע הוא לא מתוקצב כדי לתת שיעורים מאוד גדולים של תמיכה על הדבר הזה

יצחק קנב:  אז אני כן אומר שבעולם הפתרונות הישימים היום למפעלים שנמצאים באזורי חיבור בעייתיים, אני חושב שהפתרון הזה הוא הרבה יותר זמין להם מאשר לחכות לכל השלב של פריסת הגז, וכל השלבים הסטטוטוריים, כמובן שכל מקרה לגופו

לימור סון הר-מלך: תודה רבה

לימור סון הר-מלך:  מנכ"ל נגב גז טבעי, וגז טבעי דרום, משה שפיצר

משה שמיר: תודה

משה שמיר:  אולי בשלושה משפטים מה עשינו עד עכשיו ואיפה אנחנו עומדים, אני אגיד מה דעתי על מה שעולה בדיון הזה ומה שאני מכיר

משה שמיר:  אנחנו פרסנו כבר 453 קילומטרים

משה שמיר:  הקמנו עוד 50 קילומטרים שעדיין לא - - - הם בתהליכים

משה שמיר:  ועוד 63 קילומטרים שהם בתכנון

משה שמיר:  זאת אומרת שאנחנו כמעט בכמעט 600 קילומטר

משה שמיר:  בניגוד למה שאמר האדון מקודם, גז טבעי בשכונות אנחנו פורסים בקצב גבוה

משה שמיר:  באופקים, בנתיבות, בבאר שבע, בערד, בכל מיני מקומות, בבני עייש

משה שמיר:  אנשים חוסכים 50-60 אחוז מעלות האנרגיה שלהם, ויותר, ולכן כן צריך לעודד את זה

משה שמיר:       קוגנרציה וגנרציה כפי שנאמר כאן, אני לא מסכים עם מילה אחת שנאמרה על הנושא של גנרציה, גם לא על הנושא של פתרונות אגירה שאחר כך לא ידעו מה לעשות עם סוללות הליתיום האלה בעוד 15 שנים

משה שמיר:  אני חושב שיש לנו גז, התברכנו בגז טבעי פה בכמות עצומה, אני חושב שהמדינה מתביישת בזה, ולכן קראה לזה גז מחצבים בשנה שעברה

לימור סון הר-מלך: נכון

משה שמיר: בכל העולם קוראים לזה גז טבעי, בישראל קוראים לזה גז מחצבים

משה שמיר:  עכשיו צריך לשנות את השם של רשות הגז הטבעי לרשות גז מחצבים

לימור סון הר-מלך: לא, אנחנו עם הגז טבעי

משה שמיר: אני חושב שאנחנו במקום להשתולל על הנושא הזה ולפרוס כמה שיותר, ולחבר כל דבר שזז לגז טבעי, המדינה לא סגורה על עצמה

משה שמיר:  היא לא סגורה על עצמה

משה שמיר:  כל משרד פה חושב דבר אחר, ובתוך משרד האנרגיה גם כן לא סגורים על עצמם, כן רשות חשמל לא רשות חשמל, כן רשות גז, לא רשות גז, כן אסדרה של 160 ומשהו מתקנים שמתוכם אולי 10% יתחברו בסופו של דבר

משה שמיר:       יוצאים באסדרה של גז טבעי דחוס אבל אף אחד לא ניגש כי לא יודעים לסגור את זה כמו שצריך, מכרזים שאפויים חלקית, תעריפים שלא מוסדרים נכון, שעות הפעלה שלו מוזרות

משה שמיר:  בקיצור, חקיקה לא נכונה, תקנות לא נכונות שמכבידות על הקמת הרשת

משה שמיר:       ברגע זה שאנחנו מדברים, יש לנו 21 פרויקטים שנמצאים כרגע ברשות הגז הטבעי בתהליך של אישור מפרט הנדסי, חלקם כבר למעלה מחצי שנה

משה שמיר:  יש לנו כרגע 11 פרויקטים בוועדה מחוזית ובוועדות מקומיות, חלקם כבר שנתיים

משה שמיר:  אוקיי? אני לא מדבר פה על ה-10 שנים, לזה יש לנו דוגמה זהה לחלוטין באשדוד, דומה לחלוטין

משה שמיר:  אני פשוט לא אפרט כדי לא לשעמם פה את השומעים

משה שמיר:       המדינה קובעת, נמל אשדוד מזמין חיבור, מבטל את החיבור ,לא מודיע לנו

משה שמיר:  אנחנו פורסים אליו קו במליוני שקלים, אוקיי? ואין דין ואין דיין

משה שמיר:  המדינה לא סגורה על עצמה

משה שמיר:  אין אבא, אין אמא שאומרים חברים זה מה שאני רוצה, אוקיי? בואו נעשה את זה, בואו נוביל את זה, פרויקטור ברמה, שלדעתי, של שר, של אלוף בצבא במילואים, משהו שיוביל את זה לכיוון אחר, כי כרגע כל אחד מדבר מה שבא לו, ושום דבר לא מתחבר אחד עם השני, כלום, זו פשוט בדיחה, ואני מדבר בכאב כי למרות מה שעשינו חצי שנה אנחנו עובדים על זה

משה שמיר:       אני אגיד את זה ככה, אם בשנה-שנתיים הראשונות היה תהליך של למידה, אבל עבדנו, פעם רצנו באוויר, אחר כך שחינו במים, עכשיו דורשים מאיתנו לשחות בדבש

משה שמיר:  אנחנו לא מסוגלים

משה שמיר:  מכבידים יותר, לוקח יותר זמן במקום שייקח פחות זמן לוקח יותר זמן, במקום שיהיה יותר קל נהיה יותר קשה

משה שמיר:  פשוט המדינה הולכת הפוך ממה שהיא צריכה לעשות

משה שמיר:       זה קשור בכלל זה גם לוועדה הנכבדה הזאת, אני חולק על העניין שבאמת, אני לא חולק על זה כלומר זה שהמדינה רוצה לראות את המיסים או את ההכנסות זה בסדר גמור, אבל בסוף את האזרח פחות מעניין על גז שנמצא עכשיו בקהיר ויותר מעניין אותו הגז שנמצא בירושלים, בתל אביב, באשקלון, בבאר שבע וזה לא מגיע בגלל המדינה

לימור סון הר-מלך: זו הסיבה שאנחנו מקיימים את הדיון

משה שמיר: 5%, אני מצטרף למה שאמר גלעד, מתוך 100%, אנחנו יכולים להשפיע על פריסת הרשת

משה שמיר:  כל השאר המדינה

משה שמיר:  כל השאר המדינה

משה שמיר:  והיא מפריעה יותר ויותר

משה שמיר:  זהו

לימור סון הר-מלך: תודה רבה

לימור סון הר-מלך:  גבי ביטון יושב ראש ועדת האנרגיה התאחדות התעשיינים

גבי ביטון: שלום לכולם, שמי גבי ביטון יושב ראש ועדת האנרגיה בהתאחדות התעשיינים ואני הזדעזעתי לשמוע את הרשות, ואת הבחור מאיכות הסביבה

גבי ביטון:  2-3 אחוזים של החלוקה, לא הרבה כסף? בואו נסגור את ה-450 מפעלים היום, נפטר את חברות החלוקה, נפטר 470,000 עובדים ויהיה הכי קל, רק נייצא לחוץ לארץ

גבי ביטון:       זה משגע אותי לחשוב על זה כי גז לתעשייה, אנרגיה אצלנו זה המשאב הכי יקר, אנחנו נפחית אותו, נפחית זיהום סביבתי, בריאותי, עניינים, נייצר יותר זול נתחרה בחול ואז ייכנסו קצת יותר דולרים

גבי ביטון:  אני מזועזע לשמוע שמתייחסים ל-2-3 אחוזים האלו

גבי ביטון:  עכשיו, למה מתייחסים ל-2-3 אחוזים? כשל חמור מאוד של הממשלה, לא רק הזו, גם אחורה, לא נתנפל

גבי ביטון:  כשל חמור מאוד של הממשלה, לא יכולה לעמוד ביעדים ,לא תורמת שום דבר

גבי ביטון:  ויה דולורוזה זה לא נשמע דבר כזה

גבי ביטון:  מדינת ישראל צריכה להכניס את היד לכיס, אם זה לקרן או למקום אחר ולשים על השולחן מאות מיליונים אני לא מדבר 50 ולא 100 ולא 200, מאות מיליונים שיחולקו לחברות חלוקה ולמפעלים להסבה כהטבות כדי להריץ את הדבר הזה

גבי ביטון:       חבר'ה אנחנו 150 חברות מחוברות במקום 450

גבי ביטון:  בפועל היה צריך להיות הרבה יותר ואז לא היינו 0

גבי ביטון: 35 BCM, היינו 3 BCM, ו-3 BCM גם מכניס כסף גם לקרן החשובה הזאת, זה דבר אחד

גבי ביטון:  הממשלה חייב לעשות את זה, ופה צריך לבוא, מה שנקרא, מתאם על

גבי ביטון:       חבר'ה, אני תאמינו לי, אני לא מדבר על חברות החלוקה, אני מדבר עכשיו על התעשיינים, אנחנו עוברים ויה דולורוזה, גיהינום כדי לקבל אישורים להסב את המפעל שלנו שאנחנו מכירים הכי טוב, אף אחד לא מכיר אותו יותר טוב מאיתנו, ואני לא אכנס ואאשים, אבל ממש משרד אחרי משרד, שימו מתאם על ברמה, אני לא יודע, אני לא הייתי שם אלוף אני הייתי שם רב אלוף, אני מדבר ברצינות איזה תותח על שיושב עם נבוט ולא נותן לאף אחד לזוז כדי שאנחנו התעשיינים נוכל להתקדם

גבי ביטון:  אחרת תהיה פה בעיה ואנחנו לא נזוז קדימה, וחבל

גבי ביטון:  כי גז טבעי זה משאב מצוין, קיבלנו מתנה ואנחנו לא מנצלים את המתנה הזו ואם הממשלה לא תתעשת, אנחנו נשב פה עוד שנתיים ושלוש ואנחנו נגיד הגענו ל-0

גבי ביטון: 4 BCM ביג דיל, זה לא נכון

גבי ביטון:       חברות החלוקה יש להן את הבעיות שלהן, בוא לא נוציא אותן מתוך זה

גבי ביטון:  יש להן גם יד ורגל, הם קצת מתמהמהים לפעמים עם לקוחות מרוחקים או לקוחות קטנים אבל אני חושב מפה אני אומר, אני קורא למדינת ישראל להכניס את היד לכיס אחרת אנחנו לא נתקדם והתעשייה סובלת

גבי ביטון:       קשה לנו להתחרות בחו"ל, חבר'ה אנחנו שליש מחיר של גז טבעי מאירופה, זה מתנה, קיבלנו מתנה

גבי ביטון:  אז עכשיו בואו נעבוד עם גז טבעי, נרוץ עם הגז הטבעי, העלויות שלנו ירדו, אנחנו נוכל לייצר יותר טוב ונוכל להתחרות יותר טוב

גבי ביטון:  אבל ברגע שלא מגיעים הדברים האלה למפעלים, המפעלים מנסים, מנסים להסב, עכשיו מפעל קטן קשה לו, אבל אם הממשלה תעזור בהטבה ובאיזו קרן אז הוא יוכל לעשות את זה

גבי ביטון:  אם החבר'ה יעזרו לחברות החלוקה, כי חבר'ה, החברים האלה השקיעו מאות מיליונים כבר, אני לא יודע אם הם יודעים אתם צריכים לפרט כמה השקעתם

גבי ביטון:  אז נכון, יש להם פה בעיה, והם לא מחברים לאיזה מפעל שם ואנחנו נריב איתם, בסדר, אבל בסוף אנחנו נסתדר עם חברות החלוקה

גבי ביטון:  זה המדינה

גבי ביטון:       מתאם העל הזה דחוף כמו אני לא יודע מה

גבי ביטון:  לא היום, זה היה צריך להיות אתמול כבר

גבי ביטון:  ואני מאוד מבקש מיושבת הראש, לחשוב על זה, לדחוף את זה, ולתת לנו התעשיינים קצת אוויר לנשימה, כי די קשה לנו להתחרות בחו"ל

גבי ביטון:  ואני רק מאחל שהקרן הזאת תגדל ואנחנו נפתח אותה וכו' ואנחנו נגיע אולי רק ל-4-5 אחוז, אבל ה-5% האלה חשובים מאוד

גבי ביטון:  תודה רבה לכם

לימור סון הר-מלך: תודה רבה, דברים חשובים

לימור סון הר-מלך:  נציג משרד הביטחון ארם איתן בבקשה

איתן ארם: שלום, אני איתן ארם, אני ראש החטיבה להגנת הסביבה ותשתיות במשרד הביטחון

איתן ארם:  עלו פה שאלות איפה משרד הביטחון וצה"ל בנושא הזה של חיבור גז? אז אני אשמח לעדכן

איתן ארם:  אנחנו במהלך לחיבור של עשרה בסיסים לרשת הגז, הבסיס הראשון בשבועות הקרובים יתחיל לצרוך, האחרים בתהליך מכרזי

איתן ארם:  להערכתנו יהיה עד סוף השנה זכיין שיקים את המערכות הנדרשות

איתן ארם:  אנחנו כבר בקשר עם חברות החלוקה שנמצאות בתכנון

איתן ארם:  הערכתנו, שהתשעה האחרים שיגיעו בהמשך, במחצית הראשונה של 2025 יתחילו לצרוך גז

לימור סון הר-מלך: מעודד

לימור סון הר-מלך:  טוב, אנחנו נעקוב

משה שמיר: תגיד איפה

איתן ארם: גם אצל שפיצר, גם בנגב גז

איתן ארם:  מדברים מרמת דוד על נבטים בדרום, דרך הקריה

איתן ארם:  עשרה בסיסים

משה שמיר: שני בסיסים כבר חוברו לפני שלוש שנים

לימור סון הר-מלך: מדהים

נתנאל יהושוע קופראק: מה ההערכה של חיסכון כספי?     

איתן ארם: סדר גודל של כמה מיליוני שקלים בכל שנה בחשבון החשמל שלנו

איתן ארם:  אין לי את המספר המדויק, חיסכון משמעותי אבל לא דרמטי, אבל בהחלט חיסכון כספי

איתן ארם:  הכוונה היא שבגז שיגיע נייצר חשמל ונוזיל את חשבונות החשמל שלנו באותם בסיסים

נתנאל יהושוע קופראק: ויש עוד בסיסים בתכנון העתידי?     

איתן ארם: בשלב הזה לא

איתן ארם:  העשרה האלה על פי הבדיקות הכלכליות שלנו, לשם היה כדאי להגיע וכרגע אנחנו לא רואים נוספים פה בשלב הזה

לימור סון הר-מלך: גלעד, למה אתה עושה ככה עם הראש?     

גלעד קריב: כי באזור שלנו הם לא

איתן ארם: אחד מהם אצלך דרך אגב

גלעד קריב: כן, אבל יש בסיס חיל הים בנמל חיפה שאנחנו ליד, חבל, בסיס גדול

לימור סון הר-מלך: אז למה לא?     

איתן ארם: בסיס חיל הים בחיפה סובל בדיוק מהבעיה של רמב"ם

איתן ארם:  יכול להיות שבהמשך הוא יגיע אבל כרגע לא

לימור סון הר-מלך: אבל אתם ביקשתם?     

איתן ארם: הוא נבחן בעבר והוא ירד להערכתי מהסיבה הזאת, שלא ראינו פה זמינות להגיע אליו, פשוט בגלל הבעיה של רמב"ם

איתן ארם:  אבל כרגע הוא לא אחד מתוך אותם עשרה שדיברתי עליהם

לימור סון הר-מלך: אוקיי, אפשר לבחון את זה מחדש?     

איתן ארם: נבחן את זה בהמשך

איתן ארם:  נשלים קודם את העשרה האלה, זה חבילה, נשלים אותה ואז נראה בהמשך

לימור סון הר-מלך: זה מספיק עבודה

לימור סון הר-מלך:  מנהל תכנון, זינה פרפליצין

זינה פרפליצין: זינה פרפליצין, אגף לתכנון ארצי, מנהל התכנון

זינה פרפליצין:  מנהל התכנון עוסק בכל מה שקשור, המטה כן? אני מהמטה, אנחנו עוסקים בכל הקשור בפיתוח רשתות של אספקת גז טבעי, תכנון סטטוטורי של תשתית סטטוטורית עבור אספקת גז טבעי והולכת גז טבעי

זינה פרפליצין:  אנחנו אישרנו תוכניות מפורטות מאוד מורכבות

זינה פרפליצין:  אנחנו הכוונה למועצה הארצית ואחר כך ממשלת ישראל, אבל עבודת המטה נעשתה במנהל התכנון, לשש תחנות קבלה, רשת הולכה סדירה ימית, סדירה יבשתית, מזרחית, כל רצועות הרוחב, נקודות לייצוא של גז טבעי

זינה פרפליצין:  אנחנו אישרנו רשת של יותר מ-800 קילומטר של אספקה והולכת גז טבעי

זינה פרפליצין:  חיבורים בינלאומיים, רק לפני כמה חודשים אישרנו תוכנית לחיבור רשת גז טבעי, למעבר מניצנה למצרים

זינה פרפליצין:  יש לנו חיבורים לירדן, יש יצוא דרך הים למצרים שאישרנו לפני כשנה וחצי בערך

זינה פרפליצין:  יש לנו עבודה מאוד ענפה בנושא הזה

זינה פרפליצין:       בעניין רשת החלוקה בנושא הזה המטה פחות עוסק, זה נערך כפי שדובר פה ברשויות רישוי למתקני גז טבעי שהן מחוזיות, וחלק מהחיבורים הקטנים למפעלים נעשים אפילו ברמה של היתרים

זינה פרפליצין:  בשנה האחרונה לפני כמה חודשים, חודש אפילו, נערך תיקון לחוק משק הגז הטבעי שיאפשר הליך מהיר של אישור מקטעים ארוכים, עד עשרה קילומטרים בייעודי קרקע מסוימים, בייעודי קרקע דרך, שצ"פ, קרקע חקלאית, מתקנים הנדסיים, שניתן יהיה לקדם אותם בהליך מזורז

זינה פרפליצין:       החוק הזה אמור להיכנס לתוקף בספטמבר, וזה גם כן יהיה בטח תהליך למידה

זינה פרפליצין:  נדרש משרד האנרגיה יתארגן ליישום של החוק הזה עם ההדרכות ואני כבר כפי שידוע לי, כבר התחילו לערוך איזשהו מנגנון של למידה של החוק הזה

זינה פרפליצין:       מה שאני רוצה להגיד שהמדינה שלנו היא קטנה וצפופה

זינה פרפליצין:  יש קונפליקטים על כל פיסת קרקע

זינה פרפליצין:  זה לא קל, זה נשמע שאפשר, לא בכל מקום בקלות אפשר לאשר מה שגורם אחד סבור שאפשר לאשר אותו

זינה פרפליצין:  יש קונפליקטים, יש אינטרסים סותרים ומוסדות התכנון הם אמורים לאזן בין האינטרסים האלו

לימור סון הר-מלך: בדיוק, וצריך לראות

זינה פרפליצין: זה לא תמיד קל

זינה פרפליצין:  ואנחנו ראינו שהקונפליקטים נוצרים בערים, ראינו בחיפה באשדוד, בעיר שהיא צפופה, ואתם מכירים, מנהל התכנון עוסק גם במתן פתרון במחסור בדיור

זינה פרפליצין:  אותה התוכנית של חזית ים בחיפה היא תוכנית שחשובה נורא לממשלה כי היא מספקת כמות אדירה של יחידות דיור, ורוצים בטיפול בבעיה אחת לא לגרום לבעיה יותר גדולה, זה מורכב

זינה פרפליצין:       והחוק הוא מתווה לוחות זמנים מאוד ברורים, ולשכות התכנון שלנו, המחוזיות, מודעות למנגנון שקיים

זינה פרפליצין:  המנגנון הזה הוא מאוד מובנה ומאוד ברור ומאוד קצר

זינה פרפליצין:  קשה מאוד לעמוד בלוחות הזמנים שנקבעו שם, אבל כן מכירים, אני אחרי כל ישיבה כזאת בכנסת מדווחת על מה דובר לכל שש לשכות התכנוניות שלנו במחוזות

זינה פרפליצין:  האנשים שעוסקים בזה יודעים שזה חשוב, ושיש אג'נדה לחבר את בתי החולים ומרכזי הצריכה הגדולים, הם מודעים

זינה פרפליצין:  אבל זה לא מבטל את הצורך למצוא פתרון בסוגיות תכנוניות מורכבות

זינה פרפליצין:       ומה שאני רוצה להגיד, שיש גורם שאמור לפתור קונפליקטים, יש את הוועדה במשרד האוצר, תיאום תשתיות

זינה פרפליצין:  חוק משק הגז הטבעי קבע מנגנון כזה לפתירת קונפליקטים

זינה פרפליצין:  מדוע אתם לא פועלים דרך הוועדה הזאת?     

גלעד קריב: השתמשנו בה פעם אחת

גלעד קריב:  היא לא מתאימה להרבה מקרים

גבי ביטון: זה בעייתי, בוא נודה על האמת

לימור סון הר-מלך: מה? השתמשתם בה? למה היא לא מתאימה?     

גבי ביטון: לא מסודר, זה לא מתאים

גבי ביטון:  סליחה שהתפרצתי

גלעד קריב: זה מתאים לסכסוך בין גורמים שיש להם שתי תשתיות

גלעד קריב:  לרשות זה לא רלוונטי אלא אם כן הטענה שלה נוגעת לתשתיות שיש אצלה בסביבה

זינה פרפליצין: - - - קונפליקט עם נמל

זינה פרפליצין:  נמל זה תשתית

זינה פרפליצין:  נכון שהוועדה הזאת לא אמורה לפתור קונפליקטים בין עיריות אבל בין בעלי תשתית שונים, כן

גלעד קריב: נכון

לימור סון הר-מלך: טוב

לימור סון הר-מלך:  אחרון חביב, מנכ"ל איגוד הגז הטבעי, אמיר פוסטר

לימור סון הר-מלך:  יש לך מצגת גם

אמיר פוסטר: (הצגת מצגת)     תודה רבה כבוד יושבת הראש, אני אתחיל בזה עוד לפני שאני אגיע למצגת, שאני מאוד שמח להיות פה היום בדיון החשוב הזה, ולהציג בפניכם במלאת עשור בעצם, לתחילת הפקת הגז ממאגר תמר, דו"ח מאוד מקיף שעשינו, בעצם דו"ח שהוא לדעתי, יחיד במינו, שמתאר את השתלשלות ההתפתחות הכלכלית במשק הגז הישראלי בעשור האחרון

אמיר פוסטר:  וחשבנו שלנכון, בגלל שהוועדה עוסקת בנושאים אלו, להציג כמה נקודות מתוכו

אמיר פוסטר:  אחר כך אני גם אנסה לסגור את זה דרך הסוגייה שנמצאת פה על הפרק

אמיר פוסטר:       אבל דבר ראשון באמת, אם מסתכלים ברמת המאקרו, המשק חסך 316 מיליארד שקלים מאז הטמעת הגז הטבעי ממאגר תמר, זה אומר שכל משפחה חסכה 120,000 שקלים

אמיר פוסטר:  כל משפחה בישראל הערך הכלכלי שהגיע לה זה 120,000 שקלים

אמיר פוסטר:  אולי יפתיע את הנוכחים פה לדעת שבמשך התקופה הזאת, עתודות הגז בעצם עלו ב-40%

אמיר פוסטר:       מדינת ישראל כיום היא שיאנית ה-OECD בשמירת עתודות גז לעתיד

אמיר פוסטר:  לא מכירים את זה

אמיר פוסטר:  זאת אומרת מכל הבחינות פה אנחנו יכולים גם להבין בהקשר לדיון פה שאנחנו לא מנצלים את המשאב בצורה שאנחנו יכולים, אם זה לשימושים המקומיים ואם זה לייצוא

אמיר פוסטר:       עוד דבר חשוב שעולה זו הירידה הדרמטית בפליטות המזהמים

אמיר פוסטר:  אני חושב שרוב האנשים לא מודעים לזה שמאז שהתחלנו להשתמש בגז ממאגר תמר ועד היום, אנחנו מספר שתיים ב-OECD בצמצום פליטות גזי החממה לנפש

אמיר פוסטר:  עם כל הדיבורים שיש שלפעמים מנסים להראות כאילו אנחנו נמצאים מאחור, לא, אנחנו מובילים

אמיר פוסטר:  בתוצאות אנחנו מובילים

אמיר פוסטר:       בוא נעבור שלב ראשון באמת רואים שבעצם אנחנו פי חמש בעשור האחרון מפיקים גז לעומת העשור שהיה לפני מהפיכת הגז

אמיר פוסטר:       אנחנו רואים שהעתודות עלו בעצם מ-2012 עד היום, עלו ב-40%

אמיר פוסטר:  אם נמשיך הלאה, נראה שהמחירים של הגז בישראל, זה ממוצע על עשור, המחירים הם חצי מהמחירים באירופה, ובשנה האחרונה המחירים באירופה, ובכלל בכל העולם, היו לפעמים פי 5 פי 6 פי 7 ואפילו פי 10 מהגז בישראל, וכמו שדיברנו פה זה פשע שהתעשייה הישראלית לא יכולה לנצל את זה

אמיר פוסטר:       אני אגיד פה משהו על העניין הזה

אמיר פוסטר:  היום, רק בחודש וחצי האחרונים הזמינו אותי לדבר בארבע מקומות שונים בעולם ושאלו איך עשיתם את זה? עכשיו, אני בגאווה רבה בא ומספר איך פיתחנו את משק הגז? אבל בעצב רב יש משהו שאני צריך להסתיר, וזה את המפעלים הקטנים פה

אמיר פוסטר:  זה פשוט עצוב, זה כאב לב

אמיר פוסטר:  המשק נהנה אבל בסוף יש פה מאות מפעלים קטנים שלא

אמיר פוסטר:  וזה משהו, שכמו ששמענו, צריך לבוא ולתכלל את זה ברמה הכי גבוהה שיש

אמיר פוסטר:       אם נעבור לשקף הבא, אנחנו רואים מחירי חשמל

אמיר פוסטר:  מחירי החשמל בישראל ירדו ב-11%, באירופה עלו ב-40%

אמיר פוסטר:  חלק מזה כמובן בגלל מה שקרה עכשיו באירופה אבל המחירים פה, הפער היה גם לפני זה, זאת אומרת זה מה שמביא גז טבעי, את זה היינו צריכים לראות במחירי אנרגיה לתעשייה גם

אמיר פוסטר:      הלאה, זה החיסכון גם בעלויות האנרגיה למשק, היה יכול להיות הרבה יותר גדול עם עוד גז לתעשייה

אמיר פוסטר:       הלאה, זה מה שדיברנו על פליטות מזהמים

אמיר פוסטר:  היום על כל קוד שמייצרים הוא פולט 85% פחות NOX, ו-33% פחות גזי חממה

אמיר פוסטר:  מדהים

אמיר פוסטר:  נעבור הלאה, אלה ההכנסות עד היום שהיו בכלל, הכנסות למדינה, אנחנו מצפים שעד סוף העשור שסך הכל יהיה 90 מיליארד ומעכשיו שניים-שלושה עשורים קדימה, זה עוד 280 מיליארד שקלים הכנסות, זה בלי שאנחנו מדברים על חוזי יצוא נוספים או בכלל פיתוח של הפקה נוספת

אמיר פוסטר:     נעבור הלאה, זו נקודת מבט, דיברנו על מצריים, כמובן גז ישראלי ללקוחות פה אין, זו מטרת על

אמיר פוסטר:  אבל אם מסתכלים על מה שקורה בינינו לבין מצרים או לירדן, מדהים

אמיר פוסטר:  היום 98% מהיצוא הישראלי למצרים זה גז

אמיר פוסטר:  אם אנחנו מסתכלים עד 2020 שהתחלנו לייצא למצרים ועד היום, היקף יצוא הגז למצרים שווה ערך לכל היצוא שהיה שם מאז תחילת הסכמי השלום ואת זה עשינו בשלוש וקצת שנים

אמיר פוסטר:  זה משהו דרמטי

אמיר פוסטר:       אגב, על התמלוגים ליצוא בגלל שהמחירים גבוהים יותר, מקבלים יותר מאשר תמלוגים למשק המקומי

אמיר פוסטר:  עכשיו, אם אני אוסף ומסכם את כל הדברים האלו, אני אומר כזה דבר, וזה גם מה שאני אומר בחו"ל, ביטחון אנרגטי, עושר אנרגטי, משיגים רק באמצעות דבר אחד, פיתוח תשתיות

אמיר פוסטר:  היום אנחנו צריכים לפתח עוד תשתיות הפקה, עוד תשתיות יצוא ובטח ובטח תשתיות חלוקה לשוק המקומי

אמיר פוסטר:  נעשה את כל זה, אנחנו נהיה אופטימליים, וזה מה שעכשיו צריך ללכת ולעשות

אמיר פוסטר:  תודה

לימור סון הר-מלך: תודה רבה

לימור סון הר-מלך:  קצת אופטימית, היו דברים טובים

לימור סון הר-מלך:  טוב, אני רוצה לסכם

לימור סון הר-מלך:  פריסת תשתיות הגז הוא נושא קריטי לצורך הגדלת פוטנציאל הגז במשק הישראלי, ככל שהשימוש בגז הטבעי יהיה נרחב יותר כך הכנסות המדינה והקרן יגדלו, וכן יחסוך מיליארדים למפעלים ולבתי החולים

לימור סון הר-מלך:       בתום הישיבה הגיעה הוועדה למסקנות הבאות

לימור סון הר-מלך:  אחד, הוועדה מודה לכל מי שטרח והגיע, אנחנו מקווים שבאמת יהיה לזה גם השלכות לדיון הזה, גם השלכות מעשיות ולא רק דיבורים

לימור סון הר-מלך:       הוועדה קוראת להקמת צוות בין משרדי שיתכלל את נושא תשתיות ההולכה בהשתתפות נציגי משרד האנרגיה, האוצר, הפנים והבריאות, תחבורה ומרכז השלטון המקומי

לימור סון הר-מלך:  גם חברות החלוקה מבקשות גורם מתכלל חזק, מתאם על, מה שקראתם, שיעזור להם להגיע ליעדים המבוקשים ויעזור להם בחסמים הקיימים

לימור סון הר-מלך:  לא צריך נראה לי להרחיב פה, באמת מישהו שייקח ויתכלל את כל הנושא הזה ובאמת גם יעמוד מול הרשויות וידרוש את הקידום של הפרויקטים האלה

לימור סון הר-מלך:  פה עלה השם אבי דיכטר, מה אתם אומרים? נשמע לכם?     

קריאה: נשמע טוב, הוא מבין עניין

אמיר פוסטר: תראי, צריך מישהו ירד לשטח, שיודע לרדת לשטח לא נותן הוראות מהמשרד, שהולך לציוורות עצמם ורואה בעיניים מה לא עובד

גבי ביטון: להסתכל במחשב ובמסך הכי קל בעולם

אמיר פוסטר: ביצועיסט

לימור סון הר-מלך: אז הוא האיש

לימור סון הר-מלך:  הוא ביצועיסט אבל בוא נראה שהוא יסכים

לימור סון הר-מלך: אם הוא ידע שאני מאחור, מהפחד

לימור סון הר-מלך:  הנתונים של חיסכון של כ-30-40 מיליון שקלים בשנה לשמונת בתי החולים הוא סכום מטורף ולא הגיוני שאין התגייסות והירתמות כוללת לטובת נושא החלוקה

לימור סון הר-מלך:  הוועדה תמשיך לעקוב אחר הנושא ותקיים ישיבת מעקב בעוד שלושה חודשים

לימור סון הר-מלך:  זה עוד הרבה זמן שלושה חודשים, אני חושבת שיש פה דברים שצריכים, אני הייתי רוצה לקבל את סיכום הדיון שיתקיים אצלכם שם מול נמל חיפה

לימור סון הר-מלך:  אני אשמח מאוד

לימור סון הר-מלך:  אני אשמח לקבל את רשימת המפעלים שמחוברים

לימור סון הר-מלך:  ומה התקציב לבתי החולים

לימור סון הר-מלך:      מאוד שמחנו לשמוע שעשרה בסיסי צה"ל יחוברו, בהליך, וגם נשמח לעקוב ולראות שבאמת זה לא רק בהליך אלא זה קורה

לימור סון הר-מלך:  מהניסיון שלי אני רואה שיש הרבה התחייבויות שמגיעות לוועדות ובפועל יש פער גדול, אז אנחנו באמת נדאג לעקוב אחרי הדבר הזה

לימור סון הר-מלך:       אנחנו חושבים שנכון להעניק מענקים למפעלים שיתחברו, מענקי תמרוץ למפעלים שיתחברו לגז

לימור סון הר-מלך:  ולבחון באמת את הנושא של החקיקה בתחום הגז, גם באיו"ש

לימור סון הר-מלך:  תודה רבה לכולם