הוועדה המיוחדת לענייני הצעירים, כנסת 25, פרוטוקול מספר 23, 2023-06-14 00:00

נעמה לזימי: שלום ובוקר טוב לכל הנוכחים והנוכחות שהגיעו לכאן היום בבוקר הזה, בדיון שני על יעדי הפיתוח בר-קיימא, SDG בוועדת הצעירים של הכנסת

נעמה לזימי:  הדיון הראשון היה דיון מסגרת שבאמת דנו על איפה אנחנו נמצאים מבחינת עמידה ביעדים מאז החלטת הממשלה

נעמה לזימי:  אני גם אגיד משהו שאמרתי בדיון הראשון אבל כן כדאי להזכיר אותו בכל דיון – במידה מסוימת הוועדה הזו מחליפה פונקציה שחבל שבוטלה, את נציבות הדורות הבאים

נעמה לזימי:  באמת פונקציה פורצת דרך שהייתה בישראל, שהייתה אמורה למדוד כל החלטה בהתייחס על איך היא תשפיע על דור העתיד, על מי שהולכים להנות או לא להבנות מאותה החלטה, ואת אותה הערכה, וועדת הצעירים היא ועדה שהיום דנה בהשלכות של מדיניות כלפי הדור הבא

נעמה לזימי:  ויעדי ה-SDG הם לחלוטין חוט מחבר קריטי בתוך התפיסה הזו

נעמה לזימי:  ואני שמחה שאנחנו באמת פותחים את הדיון הראשון שדן ביעדים בסוגיית משבר האקלים – יעד 13

נעמה לזימי:  כי בהקשר הזה, המציאות גם צריכה להיות סביבתית יותר

נעמה לזימי:  אני חושבת שאחרי חוק הסדרים מאוד קשה להגנת הסביבה ובריאות הציבור, טוב שנתחיל לעשות פה גם דיונים

נעמה לזימי:       ניכר שממשלת ישראל לא מכירה במובנים של העומק ויישום מדיניות בצעדים שעליה לעשות, אבל היא כן מכירה בזה בהצהרות

נעמה לזימי:  ואנחנו היום נבחן חלק מהדברים, ואני גם אומרת, זו תהיה וועדה שתהיה ועדת מעקב

נעמה לזימי:  אנחנו לא וועדה שמתכוונת להיות לאומתית אל הסיטואציה, אלא להיפך, לנסות לייצר תהליכים, להתניע תהליכים, לפרגן כשצריך, לבקר כשצריך, אבל בחלט לעקוב ולהתחיל לפעול למען יישום, שזה גם יישום בתקצוב ובתקנים ובכוח אדם ובמדיניות, כמובן, שתצעיד את ישראל אל עבר עמידה בכל היעדים, ובטח בהקשר של משבר האקלים

נעמה לזימי:  אז אני ממש מודה לכולכם שהגעתם לכאן

נעמה לזימי:  אני חושבת שיהיו לנו פה עוד הרבה דיונים, אני לא בטוחה שכל המשרדים יהיו בכל הדיונים, אבל אני חושבת שמפה אפשר גם להוציא בשורות

נעמה לזימי:  ואני דווקא אפתח במ

נעמה לזימי: מ

נעמה לזימי: מ, יהודה טרואן, תודה שהגעתם לכאן ותודה שאתם מלווים אותנו בכל הנושא של ה-SDG

נעמה לזימי:  אני חושבת שטוב שגוף המחקר של הכנסת לקח את זה כאיזשהו פרויקט שהוא השוואתי, נותן לנו המון המון ידע ונקודות התייחסות שהן רלוונטיות אלינו לעסוק בהן

נעמה לזימי:  אז במה שלך ואני מודה לך שאתה פה

יהודה הראל: 100%

יהודה הראל:  תודה רבה

יהודה הראל:  מאוד מאוד בקצרה נציג לא את מה שקורה בארץ, יש פה נציגי משרדים שיכולים להציג תמונה טוב ממני, אבל כן רק קצת רקע על מה זה SDG 13 ומה כלול בו

יהודה הראל:  אנחנו יודעים שיש 17 יעדים לפיתוח בר-קיימא, ו-SDG 13 הוא אחד מהם

יהודה הראל:  ויש קשרי גומלין ונקודות חפיפה בין ה-SDG השונים שפה משורטטים בטבלה, ואנחנו רואים ש- SDG13 הוא מתבלט כ- SDGשיש בו הכי הרבה קשרי גומלין עם נושאים אחרים

יהודה הראל:  הוא גם משפיע, האקלים משפע על הרבה מאוד תחומים וגם מושפע מהרבה מאוד תחומים

יהודה הראל:  זה מיטיגציה ואדפטציה

יהודה הראל:  הוא מושפע למשל מתחום האנרגיה, תחום התחבורה כדי להפחית פליטות, בתחומים האלה צריך לעמוד ב- SDGשלהם כדי שאפשר יהיה למתן את שירותי האקלים, והוא גם משפיע על הרבה מאוד תחומים – מים, חקלאות, בריאות, רווחה וכו' וכו'

יהודה הראל:  אז מה בעצם אומר ה- SDG13? הוא קורא לנקוט פעולה דחופה למאבק בשינויי האקלים ולהתמודדות עם השפעותיו, כשיש פה בעצם שני מרכיבים – מאבק בשינוי האקלים הוא המיטיגציה, האפחות, וההתמודדות עם ההשפעות היא האדפטציה

יהודה הראל:  השניים קשורים כמובן, גם בהסכם פריז שניהם נמצאים - - -     

נעמה לזימי: זאת אומרת שלושה, גם לנקוט פעולה דחופה זה דבר חריג לומר פה, כן

יהודה הראל: נכון, יש גם את הדחיפות, ותכף אנחנו נראה קצת את הנושא של הדחיפות

יהודה הראל:  ככל שנצליח יותר במיטיגציה, נצליח זה האנושות כולה וכל מדינה בתוכה, מדינת ישראל גם תתרום את חלקה, כך חלון ההזדמנויות להתמודדות עם ההשפעות, האדפטציה, יורחב

יהודה הראל:  אנחנו רואים את זה פה באיזשהו גרף של ה-IPPC מ-2023, מראה לנו מה היה בפועל מבחינה היסטורית ומה עתיד לקרות

יהודה הראל:  מה היה בפועל, אנחנו רואים התחממות ביחס לממוצע הטמפרטורות של 1850 עד 1900, זו נקודת הייחוס

יהודה הראל:  אנחנו רואים בהתחלה אפילו קצת כחול שם בקצה השמאלי, ולבן, שזה סביב הממוצע

יהודה הראל:  יש תנודתיות גם מתחת לממוצע לפעמים

יהודה הראל:  אבל הכחול והלבן נעלמים ומפנים את מקומם לגוונים חמים יותר

יהודה הראל:  ובעשור האחרון אנחנו מדברים כבר על עלייה של 1

יהודה הראל: 1 מעלות, כמו שאני מניח שכולם פה יודעים

יהודה הראל:  כלומר, מישהו בן 70 היום שנולד ב-1950 חווה כבר עלייה של בערך מעלה

יהודה הראל:  מה יקרה בעתיד? זה עניין הדחיפות שגם כלול בהחלטה

יהודה הראל:  יש תסריטים שונים

יהודה הראל:  ככל שנצליח באמת להפחית בצורה חדה ומהירה יותר את פליטות גזי החממה כך נוכל אולי לצמצם את עליית הטמפ' עד מעלה וחצי או שתי מעלות לכל היותר, לפי, זה היעד של הסכם פריז

נעמה לזימי: רק להגיד נקודה פה, בהקשר הזה, חוק האקלים החדש המתהווה שעומד להיות מוגש הוא לא בשורה

יהודה הראל: אז תכף נסיים איתו, בעוד דקה נגיע גם אליו

יהודה הראל:  פה אנחנו רואים את הדורות, אם הזכרת את הדורות שהוועדה הזאת, הדורות הבאים, אז יש פה תינוק שם, אני לא יודע כמה רואים בשקף, ב-2020, אז אנחנו כבר ב-2023 אז עכשיו דמיינו ילד בן 3, מה הוא יחווה בסוף המאה כשהוא יהיה בן 70, בשנת 2090, אז הוא יכול לחוות לפי הסכם פריז מעלה וחצי עד שתי מעלות, אם נצליח מאוד מהר להפחית, בתסריט האופטימי, ובתסריט הכי פסימי של "business as usual" (עסקים כרגיל), אנחנו מדברים על ארבע מעלות התחממות, ובישראל, שהיא נמצא במוקדה, ב-"hotspot" של שינויי האקלים, אפילו מעבר לכך

יהודה הראל:  כך אנחנו רק מראים התחממות

יהודה הראל:  חשוב לזכור שהתחממות מניעה הרבה מאוד תהליכי שינוי אקלים אחרים – עליית מפלס ושינוי דפוס המשקעים וכו', אז זה תסריט קיצוני וחריף שמנסים למנוע על ידי מיטיגציה

יהודה הראל:  מה קורה, מי אחראי על כל הנושא הזה בארץ? כמובן המשרד להגנת הסביבה

יהודה הראל:  יש לו אגף שעוסק במיטיגציה, אגף חדש גם שעוסק בתחום האדפטציה, אבל יש עוד הרבה שותפים אחרים

יהודה הראל:  הפחתת פליטות מגזריות, כשפורטים את ההפחתה הלאומית היא בעצם מתרחשת במגזרים שונים – אנרגיה, תחבורה, תעשייה וכו', ויש גם בתחום האדפטציה, היא נוגעת בעצם בכל משרדי הממשלה הנדרשים להגיש תוכנית אדפטציה משרדית עד סוף שנת 2023 לפי החלטת ממשלה

יהודה הראל:  כמובן משפיע על חקלאות, יש לנו פה נציגות מבריאות, מרווחה, ביטחון ועוד תחומים

יהודה הראל:  גם השלטון המקומי הוא שחקן מאוד חשוב במיוחד בתחום האדפטציה

יהודה הראל:  כמובן יש לנו את מינהל התכנון ורמ"י שצריכים להקצות קרקע, לתכנן על הקרקע, גם מבחינת ניקוז, מבחינת אנרגיות מתחדשות וכל מה שקשור לזה

נעמה לזימי: מבחינת הון אנרגטי ובסוגיות שיותר קשורות

יהודה הראל: נכון, נכון, נכון

יהודה הראל:  וזה גם קשור למשרד הרווחה שמופיע שם, וגם לרשויות המקומיות שאצלן גופי הרווחה מכירים הכי טוב, בתוך עיר אפילו, את האזורים השונים שהכי חשופים והכי עם האוכלוסיות הכי פגיעות

נעמה לזימי: גם עליות, קו החוף המשתנה

נעמה לזימי:  אנחנו בעצם נפגוש את כל התופעות הנוספות של הדבר הזה

יהודה הראל: נכון

יהודה הראל:  גם קו החוף זה נושא שעולה בהיבט של אדפטציה, מקדמים את זה במשרד והם בוודאי ישמחו להרחיב

יהודה הראל:  כל הבליל הזה הוא, יש הרבה מאוד גורמים שעוסקים בזה

יהודה הראל:  גם כמו שראינו גם בשקף הראשון, ש-SDG13 הוא ה-SDG שקשור בהכי הרבה יחסי גומלין הם הרבה מאוד תחומים, גם כמשפיע וגם כמושפע, ונשאלת השאלה איך עושים את זה בצורה הכי טובה

יהודה הראל:  בהרבה מאוד מדינות יש חוק אקלים, שאת הזכרת, וגם בארץ חוק האקלים נועד לא רק לקבוע יעדים מחייבים וליצור וודאות עבור כל הגופים במשק, הוא גם נועד לסדר הליכי קבלת החלטות מובנות כדי לאפשר שיתוף פעולה יותר טוב בין הגורמים השונים

נעמה לזימי: רק להגיד יהודה, לפי המסמך שלכם, בהיעדר חוק האקלים הקיים, מדיניות האקלים של ישראל מוסדרת בהחלטות ממשלה

נעמה לזימי:  שגם אלו לא ממומשות, זאת אומרת לא הפכו להיות הלכה למעשה

יהודה הראל: החלטות הממשלה, לא בדקנו כל החלטה

נעמה לזימי: כן, ברור

יהודה הראל: יש הרבה מאוד החלטות

יהודה הראל:  מבחינת יעדים, דו"ח של המשרד מצביע לאחרונה על זה שאנחנו באמת לא עומדים ביעדים הצנועים למדי, באופן יחסי, של ישראל ביחס למדינות ה-OECD שהוצבו בישראל, בהחלטת ממשלה 171 מדברים על הפחתה של 27% ביחס ל-2015 עד שנת 2024

נעמה לזימי: נכון

יהודה הראל: שזה יעד יחסית צנוע וגם בו כנראה לא נעמוד, ואני בטול שגיל יוכל להחריב

יהודה הראל:  וחוק האקלים אמור גם לקבוע יעדים מחייבים וגם להסדיר תהליכי קבלת החלטות, גופים מייעצים, לעשות קצת סדר בכל הבליל הזה של הגורמים שצריכים לעסוק במדיניות אקלים

יהודה הראל:  ואנחנו יודעים שהטיוטה עברה בממשלה הקודמת קריאה ראשונה ולא התקדמה מאז, והממשלה הנוכחית גם פועלת לקדם חוק אקלים

יהודה הראל:  עלה לוועדת שרים לענייני חקיקה פעמיים, לאחרונה, רק ביום ראשון האחרון, ואנחנו מחכים לבשורה

נעמה לזימי: למרות שהחוק הזה הוא לא חוק כמו שאנחנו שוחחנו עם השרה

נעמה לזימי:  ובמקרה גם באמת חבר הכנסת יוראי להב הרצנו שהיה איתי יחד בפגישה, לנו הדיווח שהיה הוא שיהיה חוק אקלים יותר, אפילו שאפתני, ואנחנו אמרנו שאנחנו נהיה הכי בתמיכה ובסיוע

נעמה לזימי:  ממה שאני מבינה אין שום סיבה לא להחיל דין רציפות על החוק הקיים ולאפשר להעביר את זה כמה שיותר מהר, וכל חוק חדש שהוא לא שאפתני יותר או מתקדם יותר הוא בעצם מריחה של זמן

נעמה לזימי:  בסוף אנחנו בית המחוקקים ואנחנו יודעים מה זה תהליך הזמנים של חקיקה שמתחילה מחדש

נעמה לזימי:  יש סיבה לדין רציפות

יהודה הראל: כן, אנחנו, עוד לא ברור לנו, אני אישית לא יודע אם אפשר רטרואקטיבית, אם אפשר בשלב הזה יהיה להחיל עליו דין רציפות ולהתקדם לקריאה שנייה עם הנוסח החדש, אבל - - -     

נעמה לזימי: בטח, כי ברגע שקריאה ראשונה אז כן

נעמה לזימי:  לא, אפשר

נעמה לזימי:  דין רציפות אפשר להחיל על חוק שעבר קריאה ראשונה

נעמה לזימי:  השאלה אם מתכוונים או לא מתכוונים, לפעמים זה גם

יהודה הראל: זו שאלה פה למשרדים

נעמה לזימי: כן, נכון, זה נכון

יהודה הראל: זהו, תודה רבה

יהודה הראל:  אני סיימתי

נעמה לזימי: יהודה, תודה רבה

נעמה לזימי:  זה היה מאוד מקיף, ממצה ומהיר

נעמה לזימי:  אני אומרת כל הכבוד למ

נעמה לזימי: מ

נעמה לזימי: מ שעשו את זה מהיר הפעם

נעמה לזימי:  אני אתן לך קודם כל חבר הכנסת הרצנו, אתה רוצה לפתוח? לא, בסדר גמור

יוראי להב-הרצנו: תודה

יוראי להב-הרצנו:  אני אקשיב ואז

נעמה לזימי: וגם נשאל שאלות תוך כדי

נעמה לזימי:  מהמם

יוראי להב-הרצנו: בשמחה

יוראי להב-הרצנו:  תודה

נעמה לזימי: יובל לסטר, ראש אגף אקלים מיטיגציה במשרד להגנת הסביבה

נעמה לזימי:  תודה יובל שאתה פה, קודם כל

יובל צלנר: קודם כל, אני יובל לסטר, אני סמנכ"ל אסטרטגיה במשרד להגנת הסביבה, ונמצאים איתי עוד שני נציגים מהמשרד

יובל צלנר:  נמצא איתי ד"ר גיל פרואקטור, שהוא ראש אגף בכיר למיטיגציה, ואבי חיים שהוא ראש אגף קרקעות מזוהמות משפכי תעשייה

יובל צלנר:  גיל יציג לכם מצגת שעוסקת באמת בפעילות ישראל במיטיגציה ואני אשלים אותו בענייני האדפטציה

נעמה לזימי: מצוין

יובל צלנר: חשוב לי להגיד רק בפתח הישיבה שאנחנו במשרד להגנת הסביבה מברכים על הדיון החשוב הזה

נעמה לזימי: תודה

יובל צלנר: אני חושב שהמקום של הוועדה לענייני צעירים הוא מקום ראוי ויש פה המון משמעות

יובל צלנר:  באמת הסיפור בסופו של דבר זה עבור הדורות הבאים

יובל צלנר:  ומה שחשוב מאוד להדגיש רק, אחרי ההצגה הטובה והממצה של המ

יובל צלנר: מ

יובל צלנר: מ, זה שבאמת אם אנחנו, ואנחנו זה אומר מדינת ישראל, מדינות ה-OECD, שאנחנו חברים בהם ובכלל מדינות העולם, לא נפעל בנחישות ובמהירות כבר ביעדי ביניים של 2030 להפחתה של 50%, וזה אומר ה-IPPC, אנחנו לא נוכל להגיע ליעדים שהעולם שם לעצמו בהסכם פריז, של אחת וחצי מעלות

יובל צלנר:  ולכן יש צורך בקביעת יעדים מאוד מאוד שאפתניים ופעולה מהירה ונחושה

נעמה לזימי: נכון

יובל צלנר: אני אעביר את השרביט עכשיו לד"ר גיל פרואקטור

יוראי להב-הרצנו: יש כאן נציגות של משרד האוצר?     

נעמה לזימי: אמורה להגיע

יוראי להב-הרצנו:  ככל שהם יקשיבו יכול להיות שזה יחלחל

נעמה לזימי: תודה רבה, אז אני שמחה שאתה פה, דיברנו כבר לפני כן

נעמה לזימי:  הבמה שלך

גיל פרואקטור: תודה רבה

גיל פרואקטור:  כמו יובל, אני ממש שמח ומברך על הדיון החשוב הזה

גיל פרואקטור:  העתיד, הוא גם עוסק בעתיד של הצעירים, אבל מה שאני מנסה להעביר זה את המסר שזה ממש כאן ועכשיו, וזה משפיע על כולנו, וכמובן ביתר שאת על הצעירים

גיל פרואקטור:  אז אני אנסה ממש בצורה תמציתית לתת איזושהי סקירה על איפה אנחנו עומדים בהיבטים של יישום החלטות הממשלה השונות, כפי שסקר המ

גיל פרואקטור: מ

גיל פרואקטור: מ , ולאן אנחנו צפויים להגיע בהינתן הפעולות הנוכחיות

גיל פרואקטור:  אז אני מזכיר לכולם, יש לנו שורה של יעדים שאישרנו בממשלה בהחלטת 171

גיל פרואקטור:  שורה של יעדים שבעצם נועדו לבוא ולתמוך ביעד לאומי משקי של הפחתה של 27% בפליטות בגזי חממה ביחס ל-2015 עד 2030

גיל פרואקטור:  בהמשך, אני עושה איזשהו ספוילר, אני אבוא ואראה לכם עד כמה היעדים האלה בעצם נמוכים מאוד בהשוואה בינלאומית, ולמרות כל זאת אנחנו לא מצליחים להתקדם בקצב הנדרש כדי לעמוד בהם

גיל פרואקטור:       אחד היעדים הכי חשובים הנוספים, שהם לא במונחים של גזי חממה, שנקבעו בשביל לתמוך ביעדים להפחת פליטות גזי ממה, זה כמובן יעד האנרגיות המתחדשות

גיל פרואקטור:  זה יעד מאוד משמעותי שמשפיע על כל היעדים

גיל פרואקטור:  גם לשנת 2025 וגם לשנת 2030

גיל פרואקטור:  כשאנחנו מסתכלים ואנחנו פרסמנו דו"ח בעצם רק לפני שלושה חודשים, כשאנחנו מסתכלים בעצם על הפליטות של גזי החממה של ישראל, אנחנו רואים שבשנת 2021 הצלחנו להגיע להפחתה, לייצר מגמת הפחתה, אבל היא לא מספיקה

גיל פרואקטור:  למעשה, בהינתן כל האמצעים שמדינת ישראל מיישמת היום, בהינתן הקצב הנוכחי והפערים שעוד מעט נעמוד עליהם, אנחנו בעצם צפויים להגיע להפחתה נמוכה מאוד מהיעד, שכמו שציינתי, גם היעד עצמו הוא יעד מאוד מאוד נמוך

גיל פרואקטור:  וזאת נקודה מאוד חשובה

גיל פרואקטור:  זה פשוט בהסתכלות קדימה

גיל פרואקטור:  אנחנו הקמנו ב-2016 במשרד להגנת הסביבה את המערך הלאומי למעקב, בקרה ודיווח על פליטות גזי חממה

גיל פרואקטור:  זה בעצם מערך שעומד בהלימה עם הדרישות של האו"ם, ואנחנו חייבים לדווח גם לממשלה מידי שנה וגם לאו"ם

גיל פרואקטור:      כשאנחנו מפלחים את זה בהסתכלות סקטוריאלית, בעצם בכל אחד מהסקטורים המרכזיים ממשלת ישראל לא מצליחה לעמוד ביעדים

גיל פרואקטור:  גם בסקטור החשמל, גם בסקטור התחבורה, גם בתעשייה, גם בפסולת, וגם כמובן באגרגציה של הסקטורים האחרים

גיל פרואקטור:  יש לנו דו"ח מאוד מאוד מקיף, אין לנו כאן זמן להרחיב עליו יותר מידי, אבל אני כן מזמין את כולם להיכנס לאתר המשרד ולעיין בדו"ח המקיף הזה

גיל פרואקטור:  כשאני מסתכל בצורה פרטנית על סקטורים ספציפיים אנחנו רואים שמבחינת הפחתת גזי חממה, עיקר הפחתת גזי החממה שהושגה עד היום היא הושגה כתוצאה מהפחתת השימוש בפחם, בתחנות הכוח הפחמיות כמובן

גיל פרואקטור:  גם זה רחוק מלהספיק

גיל פרואקטור:  בוצעו עוד המון צעדים נוספים על ידי הממשלה, לדוגמא מענקים שאושרו על ידי המשרד להגנת הסביבה, משרד האנרגיה ומשרד הכלכלה, לתמיכה בקירוי סולארי, התייעלות אנרגטית, התייעלות במשאבים, ופעולות נוספות

גיל פרואקטור:       אחד הצעדים הנקרא לזה, המשמעותיים שאמורים להשפיע בשנת 2025, לצערנו התבשרנו שהם בעיכוב משמעותי

גיל פרואקטור:  זאת אומרת הסבה של 6 היחידות הפחמיות, שתיים באורות רבין וארבע ברוטנברג

גיל פרואקטור:  יש עיכובים

גיל פרואקטור:  דירקטוריון חברת החשמל הודיע על הפסקה של ההסבה

גיל פרואקטור:  זה תהליך כמובן שישפיע גם על הפליטות

גיל פרואקטור:  בתחום התחבורה יש התקדמות

גיל פרואקטור:  ההתקדמות לא מספקת, אבל יש הרבה מאוד פרויקטים והרבה מאוד תקציבים שמושקעים גם בהפחתת הנסועה הפרטית, פיתוח, כמובן, של תחבורה ציבורית, שכולנו בעצם חשופים אליהם – מגה פרויקטים במטרופולינים הגדולים

גיל פרואקטור:  ופרויקטים להסעת המונים, פרויקטים להסעה באמצעים מקיימים, לדוגמא סלילה של שבילי אופניים ונת"צים, לתחבורה ציבורית

גיל פרואקטור:  בתחום הפסולת גם תקציבים מקרן הניקיון להפחתה במקור ובעצם למתקני מחזור, ובתחום התעשייה - - -     

יוראי להב-הרצנו: מה בוצע? זה כותרות, מה בוצע? כי אני לא מכיר הקצאות מהקרן לשמירה על ניקיון

גיל פרואקטור: אז יש, גם פורסם מכרז, תכף נוכל להרחיב על זה, אבל גם פורסם מכרז ואחרי זה מכרז חדש להקמה של מפעלים, מפעלי מחזור, וגם פרויקטים נוספים להפחתה במקור

יובל צלנר: עיקר פליטות גזי החממה מסקטור הפסולת מגיעות מהחומר האורגני

יובל צלנר:  אוקיי? החומר האורגני

יובל צלנר:  והדרך להתמודד עם זה, זה על ידי מתקני טיפול

יובל צלנר:  עיכול אנאירובי, קומפוזיציה סגורה

יובל צלנר:  יש כרגע שני מתקנים שבהליכי הקמה, מגה מתקנים, לטיפול בחומר אורגני בישראל

קריאה: איפה?     

יובל צלנר: אחד בדיה ואחד באזור ראשון לציון

יובל צלנר:  טרקטורים, מה שנקרא, כבר בשטח

יובל צלנר:  משהו שהוא התקדמות מאוד משמעותית

יובל צלנר:  ויש תוכנית של המשרד שמדברת על פריסה של עוד סדר גודל של 51 מתקני טיפול בפסולת מסוגים שונים, שהמטרה שלהם, כמו שגיל הראה בשקף הקודם, להוביל בסוף להפחתה של 47% מפליטות גזי החממה מסקטור הפסולת עד שנת 2030

גיל פרואקטור: בנוסף לזה, פרויקטים ותקציבים שהושקעו בחיבור מפעלים לגז, ופרויקטים נוספים, כמובן דבר משמעותי שנכנס לאחרונה לתוקף, זה החיוב של תקן בנייה ירוקה בכל המבנים החדשים

גיל פרואקטור:  צריך לשדרג את זה, כמובן להעלות את מספר הכוכבים כדי שהיעילות האנרגטית תגדל

גיל פרואקטור:  כשאני מסתכל לרגע על העיכובים המשמעותיים והמדאיגים ביותר, בראייה קדימה, אז כמובן העיכוב בסגירת יחידות 1-4, אורות רבין 1-4, זה היה אמור להתבצע ביוני 2022 וזה לא בוצע

נעמה לזימי: ומה הצפי?     

גיל פרואקטור: לפי הדיווחים של חברת חשמל בשנתיים הקרובות ארבע היחידות אמורות להיסגר, אבל זה יעדים, אנחנו כל פעם מקבלים דחיות ואין לנו בהירות באשר - - -     

נעמה לזימי: אז אנחנו נפנה מהוועדה בנושא הזה

יוראי להב-הרצנו: אנחנו, זה, אני רק רוצה להוסיף על מה שאתה אומר

נעמה לזימי: תכף גם נשאל את משרד האנרגיה

יוראי להב-הרצנו: אנחנו ישבנו בוועדת הפנים והגנת הסביבה אגב חוק ההסדרים, ושם גילינו שיחידה אחת עובדת 24/7 ועוד שתיים מתוך שלוש היחידות הנותרות עובדות גם הן חלק מהזמן

יוראי להב-הרצנו:  לכם יש את מפקח החוק - - -     

נעמה לזימי: משרד האנרגיה גם פה, אנחנו נשאל

גיל פרואקטור: זה נכון

יוראי להב-הרצנו: זאת אומרת, אין תוכניות, לפחות לפי הבנתי, בעתיד הקרוב, לסגור או לצמצם

יוראי להב-הרצנו:  הם מתכוונים להשתמש בזה כגיבוי, וודאי עם החירור של חוק אוויר נקי שבוצע במהלך חוק ההסדרים

גיל פרואקטור: זה נכון

גיל פרואקטור:  למעשה היחידות האלה, מאז יוני, פועלות במתכונת חירום

נעמה לזימי: שגיל, במידה מסוימת באמת סירוס חוק אוויר נקי הוא עומד בסתירה לעמידה ביעדים

נעמה לזימי:  זאת אומרת, זו מדיניות סותרת, של חוק ההסדרים

גיל פרואקטור: כמו שאמרתי, בעצם אנחנו מסתכלים על שני הצדדים בעצם של הכוס

גיל פרואקטור:  אם אנחנו מבינים שעיקר ההפחתה שהושגה ב-2021 הייתה בעקבות הפחתת השימוש בפחם, ומאחר ואנחנו, וזו הייתה הפחתה משמעותית ותכף אני אגיד גם את התועלות ממנה, אז העובדה שאנחנו לא מצליחים לסגור את היחידות האלה ולהסב את 6 היחידות בזמנים, כמובן מונעת את הפחתת פליטות גזי החממה

גיל פרואקטור:  נושא המתחדשות, כמובן, האנרגיות המתחדשות, לא הצלחנו לעמוד ביעד של עשרה אחוז ב-2020, ולפי התחזית העדכנית גם של רשות החשמל וגם שלנו, יש פערים מאוד גדולים ליעד, של 20 אחוז בשנת 2025, זה עוד שלוש שנים, וכמובן ב-2030

גיל פרואקטור:  לא הצלחנו כממשלה להעביר בעצם, נגיד ככה, יעד שמוטל על יבואני הרכב, שבעצם נותן להם יעדים לייבוא שהולך ויורד בעצימות הפליטות, וזהו כלי קריטי בשביל לעמוד ביעד שעד 2030 לא ייכנסו, או שתהיה הפחתה של 95% בעצימות הפליטות של הרכבים שמיובאים לישראל

גיל פרואקטור:  בעצם שרק רכבים חשמליים או רכבים מאופסי פליטות יגיעו לישראל

גיל פרואקטור:  לפי מה שהסברנו מקודם וגם לפי מה שיובל אמר - - -     

נעמה לזימי: בהקשר הזה, אני גם ארצה לשאול את משרד התחבורה גם בהקשר של תחבורה ציבורית חשמלית ואיך זה מתקדם

גיל פרואקטור: כשאנחנו מסתכלים בתחום הפסולת, אז קצב כניסת המתקנים והעובדה שפרסמנו מכרז שני, בעצם הקצב הזה גם לא מספיק, ואנחנו לא צפויים לעמוד ביעדים להפחתת פליטות גזי חממה ב-2030, וגם בתחום התעשייה, למעשה, המשק כולו מתעכב עם יישום הסכם קיגאלי

גיל פרואקטור:  אני מזכיר שהיינו צריכים כבר להעביר, למעשה יש חוק שעבר בקריאה ראשונה של זרוע העבודה במשרד העבודה והרווחה, והוא לא אושר עדיין בקריאה שנייה ושלישית, של מקצוע טכנאי מזגנים מורשה

גיל פרואקטור:  יש לזה השפעה דרמטית על היכולת לעמוד בהסכם קיגאלי

גיל פרואקטור:  ובנוסף לזה, כמובן, תקצוב של סיוע לעסקים ולתעשייה לעבור לגזים מופחתי פליטות

גיל פרואקטור:  אני רק רוצה להגיד על זה נקודה אחת, זה נשמע תחום מאוד נישתי

גיל פרואקטור:  יש לגזי הקירור השפעה דרמטית שהולכת ועולה משתי סיבות

גיל פרואקטור:  אחד, ה-GWP – הפוטנציאל להתחממות גלובלית של הגזים האלו הוא פי 1,500 ופי 2,000 יותר ממולקולה של CO2, ובגלל שאנחנו כל הזמן בונים ואנחנו נמצאים באקלים חם שגם הולך ומתחמם, הצורך בקירור עולה, ולכן פליטת הגזים האלה עם מקדם התחממות גלובלית כל כך גבוה, היא דרמטית ולכן חייבים ליישם את הסכם קיגאלי

נעמה לזימי: אוקיי, חייב לסיים, גיל

גיל פרואקטור: כשאני מסתכל עליו, עוד שתי דקות ברשותך, כשאני מסתכל על התועלות אז כן יש תועלות והושג חסכון משמעותי למשק מהפחתת פליטות גזי החממה בשנת 2021, כ-2

גיל פרואקטור: 7 מיליארד שקל

גיל פרואקטור:  ולמעשה, כשאנחנו מסתכלים קדימה - - -     

נעמה לזימי: זאת אומרת, יש לכם כבר את הערכת החיסכון, ויש לנו הערכת חיסכון למשק על ציר זמן יותר רחב?     

גיל פרואקטור: כן

גיל פרואקטור:  אנחנו כמובן גם בדו"ח שלנו מתייחסים לזה

גיל פרואקטור:  מה שאני רוצה להגיד, זה שאם מדינת ישראל תצליח ליישם את כל היעדים הסקטוריאלים בכל הסקטורים, יהיה כאן חסכון של מיליארדים רבים, שבסוף הם משפיעים ישירות - - -     

נעמה לזימי: חבל שהאוצר מתעכבים בפקקים, אבל כן

גיל פרואקטור: בסוף הם משפיעים ישירות על המשק ועל הכלכלה

גיל פרואקטור:  וזה חלק אינטגרלי בכלכלה, ובכל מדינה מפותחת וגם במדינות מתפתחות, מתייחסים לעלויות החיצוניות כחלק אינטגרלי שמשפיע גם על תקציב המדינה

גיל פרואקטור:  ולכן חייבים לקחת את זה בחשבון בכל החלטה

גיל פרואקטור:  ועוד שתי נקודות אחרונות, יש סדרה של פעולות שחייבים ליישם כדי לסגור את הפער

גיל פרואקטור:  הוזכר כאן חוק האקלים

גיל פרואקטור:  חוק האקלים הוא קריטי כי הוא מייצר את הוודאות שהעסקים, גופי המימון והמפעלים חייבים בשביל לתכנן ולעבור למודל דל פחמן

גיל פרואקטור:  חוק האקלים מייצר את הוודאות הזאת, מגדיר יעדים, ואנחנו רואים את זה

גיל פרואקטור:  וגם השרה להגנת הסביבה אמרה בצורה מאוד מפורשת שזה קריטי לתת את הסיגנל הנכון וחייבים להעביר אותו כמה שיותר מהר

גיל פרואקטור:  כמובן, הוא חייב להיות חוק משמעותי שמכיל את היעדים הנכונים ואת המנגנונים הנכונים

גיל פרואקטור:  מס פחמן – מס פחמן זה קריטי, כי בסוף מס פחמן, אם לא ניישם אותו בישראל, נצטרך לשלם מיסי גבול פחמניים, לדוגמא, באירופה כבר בעוד שלוש שנים, חלק מהתעשייה שלנו תשלם וזה ילד ויתרחב

גיל פרואקטור:  ואנחנו חייבים ליישם מס פחמן, שזה הכלי היעיל ביותר כדי לשמור על התחרותיות של התעשייה הישראלית, וחייבים למחזר את ההכנסות שלו

נעמה לזימי: גיל, אנחנו נחזור אליך, רק חייב לעבור גם לשותפים הנוספים

גיל פרואקטור: אז משפט אחרון

נעמה לזימי: כן

גיל פרואקטור: אנחנו מסתכלים, העולם, בטח העולם המפותח כבר מיישם חקיקת אקלים, ישראל חייבת ליישר קו וחייבת כמובן להעלות את היעדים

גיל פרואקטור:  כי כשאנחנו משווים את היעדים של מדינת ישראל, השוואה מה שנקרא תפוחים עם תפוחים, כשאנחנו מנרמלים את היעדים של כל אחת מהמדינות המתקדמות ל-2015, שזאת שנת הייחס של מדינת ישראל, אנחנו רואים שישראל עומדת על 27% בעוד ששאר המדינות על 50% ואפילו יותר מזה

גיל פרואקטור:  תודה רבה

נעמה לזימי: תודה רבה, גיל, ממש, על המידע המפורט

נעמה לזימי:  ואנחנו גם נחזור אליכם בשאלות יותר מאוחר

נעמה לזימי:  ג'נט שלום, מה שלומך? אנחנו מכירות

נעמה לזימי:  מנהלת אגף מדיניות משרד האנרגיה

נעמה לזימי:  כיף לראות אותך פה, תודה שבאת

נעמה לזימי:  נשמח להתייחסות לנושא

ג'נט שלום: אז קודם כל גם יש לנו מצגת, אבל אני אתחיל גם בלי המצגת

ג'נט שלום:  אני מאוד שמחה על הדיון הזה, זה דיון מאוד חשוב

ג'נט שלום:  אני רוצה להתחיל בזה, גיל לא ציין את זה כל כך, אבל שהעיקר הפחתת הפליטות במשק היא מההחלטות שהתקבלו במשק החשמל ומשק האנרגיה

ג'נט שלום:  גם ההחלטה על סגירת הפחמיות היא החלטה יחסית, אני חושבת, נדירה בעולם

ג'נט שלום:  רוב המדינות לא עומדות לסגור את הפחמיות שלהן לפני 2030, וגם שם יש הערכות לסגירת הפחמיות לאור הצורך בשמירה על בטחון אנרגטי

ג'נט שלום:  לגבי עצם הסגירה עצמה, אני אומרת פה בדיון, המדיניות בתוקף, הפחמיות ייסגרו, אבל הן ייסגרו תוך הבטחת הביטחון האנרגטי

ג'נט שלום:  וזה אומר שני דברים

ג'נט שלום:  אחד, שהמחזמים של 70-80 יגיעו לחדרה ויתחילו לפעול, ודבר שני, שנמשיך בהסבה ונראה שההסבה של הפחמיות גם ברוטנברג וגם בחדרה עובדת

ג'נט שלום:  זה ככה בהתייחסות לדברים שנאמרו עד עכשיו

ג'נט שלום:  אולי כן נעבור שנייה על המצגת, אני אעבור עליה מאוד מהר

נעמה לזימי: בהחלט

נעמה לזימי:  גם ג'נט, אני אשמח, בכל שנה ספציפית בחדרה מתים 50 אנשים ממחלות הנגרמות מזיהום אוויר, ולכן הסגירה

ג'נט שלום: הסגירה מאוד חשובה, ואני כן אגיד שחלק משמעותי מהיכולת שלנו להפחית את הפליטות של הנוקסין והסוקסין, של הזיהום המקומי, עם מער לגז טבעי

ג'נט שלום:  כי גז טבעי אמנם פולט, זה לא שאלה, הוא פולט CO2, הוא פולט גזי חממה

ג'נט שלום:  אבל, הוא לא פוגע באנשים במובן הזה שהסוקסין והנוקסין יורדים ברמה משמעותית

ג'נט שלום:  ולכן, מאוד מאוד חשוב לנו, בתקופת המעבר, עד שנצליח לעבור לאנרגיה הנקייה לגמרי, לעבור לגז טבעי גם כדי לשמור על האוכלוסייה מסביב

ג'נט שלום:  אוקיי?     

עופר כסיף: יש איזה צפי אבל, כי כל פעם זה נראה שזה נדחה

עופר כסיף:  יש איזשהו צפי, או מה הצפי כרגע למעבר מוחלט?     

ג'נט שלום: מעבר מוחלט, יש איזושהי תוכנית שהיא עד סוף 2025, תחילת 2026, בסדר? אנחנו מקווים שנעמוד בו

ג'נט שלום:  עוד פעם, אמרתי, הדבר, אנחנו מחזיקים שני אינטרסים מאוד חשובים, אפשר לעבור שנייה, זה מאוד מאוד מופיע בייעוד שלנו – מצד אחד משירת הביטחון האנרגטי, שזו שמירה שמחר בבוקר כולנו חייבים חשמל, בין אם זה בבתים הפרטיים שלנו ובין אם בבתי-חולים או בכל מקום אחר, או פה בחדר

ג'נט שלום:  ואנחנו חייבים להבטיח את זה בכל דרך אפשרית

ג'נט שלום:  ומהצד השני להבטיח שאנחנו צועדים לעבר משק אנרגיה נקי ומבוסס אנרגיות נקיות ואנרגיות מתחדשות

ג'נט שלום:  זה מהלך מורכב, בסדר? וההתמודדות והיכולת לשנו להתמודד בצורה גמישה ודינמית היא גם מאוד מאוד חשובה

ג'נט שלום:  ולכן, גם המעבר וסגירת הפחמיות והמבער להסבה ייעשה בצורה שמבטיחה כל הזמן את הביטחון האנרגטי עם יד על הדופק

ג'נט שלום:  אנחנו שם, אנחנו על זה

ג'נט שלום:  זה לוקח יותר זמן מהצפוי

נעמה לזימי: יש לי שאלה

ג'נט שלום: בטח

נעמה לזימי: מינהל התכנון אישר לאחרונה 40,000 דונם לבניית פאנלים סולאריים

ג'נט שלום: 35 פלוס 5

נעמה לזימי: 35 פלוס 5

נעמה לזימי:  אבל בעבודת של הגנת הסביבה, מיצוי גגות יכול היה לתת לנו אופציה אחרת שגם זו שאלה שיש עליה מחלוקת, ואני חושבת שנכון גם - - -     

ג'נט שלום: שאלה מצוינת, בסדר? במהלך השנה הקודמת משרד האנרגיה עשה עבודת עומק משמעותית, שזה מפת הדרכים להשגת היעידם ל-2030, שמיפתה את כל הפוטנציאל

ג'נט שלום:  והעבודה הזאת התמקדה בעיקר בדו-שימוש

ג'נט שלום:  הלכנו מאוד על מיפוי הפוטנציאל בדו-שימוש

ג'נט שלום:  ההערכות שלנו, שהן הערכות אופטימיות אבל קצת יותר ריאליות, מראות שרק עם דו-שימוש אנחנו לא נצליח להגיע ליעדים ואנחנו נהיה ממש על הקשקש

ג'נט שלום:  צריך להבין שני דברים

ג'נט שלום:  אחד, הקמת תשתיות זה דבר מורכב

ג'נט שלום:  אנחנו על זה, אנחנו עומדים מאחורי, וזה דבר מורכב

ג'נט שלום:  יש המון המון אינטרסים בשטח

ג'נט שלום:  בסדר? לא פשוט להקים גם בדו-שימוש

ג'נט שלום:  ולכן, תמיד צריך יתירות בתשתיות - - -     

נעמה לזימי: אבל, רק סליחה ג'נט, תראי, הוויכוח הוא גם אחר

נעמה לזימי:  המרחבים הסולאריים הם בסוף על שטחי חקלאות

ג'נט שלום: גם

גיל פרואקטור: לא רק

נעמה לזימי: ולא, אבל יש על זה גם עניין האם אפשר לעשות על זה את המודל המשולב, וזה דורש השקעה תקציבית, ובמקום לוותר על שטחי חקלאות, שאני חושבת שזה - - -     

ג'נט שלום: רגע, לא מוותרים על שטחי חקלאות

ג'נט שלום:  אני רוצה להבהיר את הרעיון - - -     

נעמה לזימי: יש וויכוח על זה

נעמה לזימי:  אני גם הייתי על זה בכמה - - -     

ג'נט שלום: אני לא מכירה איזשהו וויכוח על זה

ג'נט שלום:  אנחנו עובדים על זה צמוד עם משרד החקלאות

ג'נט שלום:  אין ויתור על שטחי חקלאות, בסדר? הקונספט של אגרו-וולטאי הוא דו-שימוש

ג'נט שלום:  הוא למעשה, כמעט כמו לעשות PV על גגות

ג'נט שלום:  הוא לקחת את השדות החקלאיים ולשלב בהם סולאריים - - -         

יוראי להב-הרצנו: מה? את מדברת על פרקטיקה או על תיאוריה? כי כרגע יש פיילוט

ג'נט שלום: לא, אני מדברת על פרקטיקה

ג'נט שלום:  הקונספט - - -     

יוראי להב-הרצנו: כמה מגה-וואט מיוצרים מאגרו-וולטאי במדינת ישראל?     

ג'נט שלום: רגע

ג'נט שלום:  אגרו-וולטאי הוא בתחילת הדרך בישראל

ג'נט שלום:  אגב, ישראל היא הראשונה בזה בעולם

ג'נט שלום:  בסדר? היא הראשונה בזה בעולם

ג'נט שלום:  היא הראשונה שמתקדמת - - -     

יוראי להב-הרצנו: אנחנו אחרונים, אנחנו שניים לקראת הסוף ב-OECD

יוראי להב-הרצנו:  על מה מדובר?     

ג'נט שלום: רגע, שנייה, צריך להגיד - - -     

עופר כסיף: יש לי גם עוד שאלה לפני שאת עונה כדי - - -     

ג'נט שלום: רגע, תנו לי לענות

ג'נט שלום:  אני אענה - - -     

נעמה לזימי: תשאלו אחד, בכיף תשאלו, אני לא, שניכם זה חשוב בטירוף

עופר כסיף: הכל באותו נושא, בגלל זה

ג'נט שלום: אני אענה על הכל אחד אחד

ג'נט שלום:  לגבי אגרו-וולטאי צריך להבין שזה אחד הפתרונות לאור העובדה שלישראל יש בעיה של משאבי קרקע, וישראל היא אחת המדינות היחידות שכל האנרגיה המתחדשת שלה היא אנרגיה סולארית

ג'נט שלום:  זה משמעותי

ג'נט שלום:  באירופה, כשמדברים על אנרגיה מתחדשת גם על רוח, שיש לנו מעט מאוד, וגם המעט שיש לנו הוא מאתגר בגלל ההגירה של הציפורים בארץ, ועל הידרו, שאין לנו בכלל בכלל בכלל

ג'נט שלום:  אוקיי? האנרגיה של השמש היא מאתגרת בפני עצמה, גם לאור העובדה שהיא במהלך היום וצריך לייצר המון אגירה כדי לאפשר, כדי להסתמך עליה במהלך הימים

ג'נט שלום:  אגב, עדיין לא במהלך השנה, זה גם נושא בעייתי, הצורך באגירה עונתית שעוד אין אותה בעולם

ג'נט שלום:  אנחנו רק בתחילת הדרך

ג'נט שלום:  הנושא של אגרו-וולטאי הוא אחד הפתרונות שקידם המשרד כדי להבטיח כמה שיותר PV עם כמה שפחות שימוש בקרקע

ג'נט שלום:  אבל, לא נוכל להתחמק מלאזן בין דו-שימוש לבין שימוש בקרקע

ג'נט שלום:  אני אתן לכם דוגמא אחת על גרמניה - - -      

נעמה לזימי: אבל אמרת שהעבודה שלכם מלפני חמש שנים והמשרד להגנת הסביבה הראתה 30% - - -     

ג'נט שלום: העבודה שלנו מלפני שנה

נעמה לזימי: לא, העבודה שלכם מלפני חמש שנים שרשות החשמל מראה - - -     

ג'נט שלום: רשות החשמל הראתה צורך, היא לא העלתה פוטנציאל בשטח

נעמה לזימי: אבל היא הראתה ש-30% מהיעדים למתחדשות עד 2030 היה מגיע ממיצוי פוטנציאל גגות

ג'נט שלום: לא רק, יש בעבודה - - -     

עופר כסיף: בדיוק, רגע, שנייה, שנייה

עופר כסיף:  סליחה שאני, בדיוק בנקודה הזאת

עופר כסיף:  תראו, לפני הקורונה אני ארגנתי של רשות החשמל יחד עם ראשי מועצות ביישובים ערביים, תכף אני אסביר למה, וגם מפעל הפיס, שהיה להם פרויקט למימון חלקי לפאנלים סולאריים על גגות

עופר כסיף:  וכבר התחלנו גם כנס בנושא, כי ביישובים הערבים ספציפית, בגלל צורת המבנה, הבנייה, יש פוטנציאל אדיר של גגות שמתאימים לפאנלים סולאריים

עופר כסיף:  ובמימון או בסיוע של מפעל הפיס, הפוטנציאל אפילו יותר גדול

עופר כסיף:  עכשיו, הגיעה הקורונה - - -     

ג'נט שלום: זה גם פרויקט שהמשרד שלנו קידם

עופר כסיף: בדיוק, נכון

עופר כסיף:  גם אתם הייתם שותפים בפגישה שארגנתי

ג'נט שלום: זה לא שותפים, זה ממש מובילים את הפרויקט

ג'נט שלום:  המשרד מחפש כל הזמן פתרונות - - -     

עופר כסיף: בסדר גמור, אני לא, אין לי כוונה להמעיט בערככם

נעמה לזימי: רגע, רגע, עופר גם תן לה להשיב

ג'נט שלום: זה חשוב לי שתבינו שהמשרד מחפש כל הזמן פתרונות

ג'נט שלום:  וגם העבודה של רשות החשמל דיברה בכללי על פוטנציאל, היא לא עשתה מיפוי לעומק של היכולת לעמוד במתחדשות

ג'נט שלום:  ובוא נניח שאת 30 האחוזים הראשונים, שאם תסתכלו בעבודת 2030 שלנו תראו שרוב ההתייחסות שלנו באמת לדו-שימוש במבנים, עדיין, רק כדי לעמוד בהחזקת היעד של 30%, צריך עוד ועוד אנרגיות מתחדשות כל שנה

ג'נט שלום:  כי הביקוש לחשמל עולה והוא יעלה עוד יותר

ג'נט שלום:  אנחנו במעבר, נכון מאוד הוא מעבר עולמי, בישראל הוא טיפה יותר קל כי אין לנו גז בבתים, אבל אנחנו במעבר משמעותי לחשמול

ג'נט שלום:  ברכבים החשמליים שלנו, בחשמול של הבתים, במעבר מגפ"מ לחשמל בבתים

ג'נט שלום:  ולכן, במקביל לזה שצריכים למצוא, להקים את ה-30 אחוזים, צריך לשמור על היעד הזה

ג'נט שלום:       ואני מניחה שכולנו בחדר הזה גם רוצים אחרי 2030 להתקדם עוד יותר במתחדשות ולהקים עוד מתחדשות ולעשות מעבר עוד יותר משמעותי

ג'נט שלום:  ולכן, אנחנו מנסים לאזן כל הזמן בין האינטרסים של שמירה על הקרקע ושמירה על שטחים פתוחים ומעבר למתחדשות

ג'נט שלום:  משפט אחרון ואז תשאל אותי עוד

ג'נט שלום:  צריך להבין שבסוף לכל החלטה שלנו יש מחיר, ואם אנחנו רוצים לקדם אנרגיות מתחדשות באיזון, בצורה מאוד מאוד מושכלת וחכמה, אבל צריך להבין שגם לזה יש מחיר, לפעמים גם על שטחים

גיל פרואקטור: אני רק רוצה להוסיף עוד נקודה וגם לדייק שני דברים שנאמרו פה

גיל פרואקטור:  אחד, דיברו על הגז, אז הגז פולט נוקסין

ג'נט שלום: מעט מאוד

גיל פרואקטור: לא

גיל פרואקטור:  הגז פולט הרבה נוקסין, הוא פולט מעט מאוד סוקסין

גיל פרואקטור:  זאת אומרת, כי אין לו גופרית כמעט

גיל פרואקטור:  למרות שככל שמוציאים יותר גז, אחוז הגופרית עולה אבל אחוז הגופרית מאוד נמוך בגז

גיל פרואקטור:  אבל, בנוקסין, תחמוצות חנקן, ובחלקיקים, במיוחד חלקיקים נשימים עדינים, הגז הוא גבוה

גיל פרואקטור:  זה אחד

גיל פרואקטור:  דבר שני, אני רוצה להגיד עוד נקודה חשובה

גיל פרואקטור:  בעבודה שלנו שעשינו במשרד להגנת הסביבה, עשינו מיפוי, ואחרי שעשינו מיפוי GIS של הפוטנציאל בדו-שימוש בשטחים מבונים, זה לא גגות רק, גגות זה רק היה שליש, אני מדבר על חניונים ותשתיות - - -     

ג'נט שלום: גם אנחנו על חניונים ותשתיות

גיל פרואקטור: ומאגרים ובתי עלמין, ועוד הרבה מאוד, בכבישים - - -     

נעמה לזימי: רגע, אבל גיל, אני חייבת, כי יש כאן גם אורחים - - -     

גיל פרואקטור: אז אני רק אעיר עוד משפט אחד, אני מסיים

נעמה לזימי: לא, לא, לא

נעמה לזימי:  אני רוצה רגע שיוראי ישאל את השאלה

נעמה לזימי:  אנחנו נחזור אליכם

נעמה לזימי:  בואו נעשה

יוראי להב-הרצנו: אני רוצה, גיל לקח את מה שרציתי לשאול

יוראי להב-הרצנו:  אני תוהה, אני מאוד מסכים עם המדיניות, לפחות בתיאוריה כפי שאת מציגה אותה, אבל היא לא פוגשת את המציאות

ג'נט שלום: היא פוגשת

יוראי להב-הרצנו: אוקיי, אז היא פוגשת

יוראי להב-הרצנו:  אז בואי תגידי לי - - -     

ג'נט שלום: תסיים את השאלה ואז אני אגיד

יוראי להב-הרצנו: היא פוגשת כשאתם מקימים תחנת כוח מבוססת פוסילית בצומת קסם בניגוד למדיניות של שרת האנרגיה קארין אלהרר, איך היא פוגשת את העובדה, את המציאות כשכל השטח הבנוי, שזה גגות ובתי עלמין, ומה שגיל התחיל לומר, לא מנוצל ואפילו לא במעט

יוראי להב-הרצנו:  איך היא פוגשת? זאת אומרת, הכי קל ללכת לשטחים פתוחים, שאין לנו הרבה מהם, ולבנות עליהם שדות סולאריים

יוראי להב-הרצנו:  אבל זאת לא המדיניות הנכונה

יוראי להב-הרצנו:  אני אומר, איך אתם מממשים את המדיניות שלכם כשאתם לא עומדים בהחלטת ממשלה 465 מלפני 4 שנים, אם אני לא טועה, אפילו 5 שנים, וכשאתם בונים תחנות כוח - - -     

ג'נט שלום: אני מחייכת כי זו החלטת ממשלה שאני קידמתי

יוראי להב-הרצנו: על הכיפאק

יוראי להב-הרצנו:  אז אני אומר, המדיניות שנמצאת בהחלטת הממשלה הזו לא מיושמת בפועל

יוראי להב-הרצנו:  וודאי לא על ידי - - -     

ג'נט שלום: היא מיושמת בפועל, היא נתקלת בהמון אתגרים בשטח

ג'נט שלום:  המשרד פועל לקדם דו-שימוש בכל מקום אפשרי

יוראי להב-הרצנו: איך?     

ג'נט שלום: בפרויקטים של מפעל הפיס, בסיוע ליזמים בחסמים, בהקלות גם בהליכי תכנון ובנייה וגם אחר כך, ביצירת תעריפים שמאפשרים הקמה של דו-שימוש

ג'נט שלום:  יש פעילות כל הזמן

נעמה לזימי: אבל איפה נתקלת בקשיים?     

ג'נט שלום: הקשיים הם מגוונים

ג'נט שלום:  הרבה פעמים בהליכי התכנון, מתוך אינטרסים מאוד לגיטימיים, בסדר? שמירה על בטיחות

ג'נט שלום:  היתרי בנייה, יש המון המון חסמים בדרך להקמת תשתיות - - -     

יוראי להב-הרצנו: את מכירה את הפיילוט שיש באילת? שכל תושב מקבל לחשבון המייל שלו "איך אתה רוצה להקים פאנל סולארי על גג הבית שלך? אלה מסלולי המימון, אלה הדברים, תקים"

יוראי להב-הרצנו:  אילת היום היא 100% סולארית, מבוססת אנרגיה סולארית בלילה

יוראי להב-הרצנו:  ועכשיו הם מתכוונים לעשות את זה גם ביום

יוראי להב-הרצנו:  למה לא תושבי פתח תקווה, חדרה, גדרה, תל אביב, מקבלים את אותו המייל הזה כדי לעודד אותם?     

נעמה לזימי: אגב, זאת שאלה לשאול בסיכום

נעמה לזימי:  למה אין את האקט היזום הזה

יוראי להב-הרצנו: בתי העלמין, אין מעליהם - - -     

ג'נט שלום: בבתי העלמין יש עבודה משמעותית אצלנו במשרד כדי לקדם ביחד עם משרד הדתות PV

ג'נט שלום:  אני - - -     

יוראי להב-הרצנו: אין לי ספק שאתם עובדים

יוראי להב-הרצנו:  אני רק אומר שהמדיניות שאת מקדמת ומבטאת פה היא נכונה אבל היא לא מספיק נוכחת בשטח, והנתונים מדברים עליה

יוראי להב-הרצנו:  אני אשמח לקבל - - -     

נעמה לזימי: איפה אולי הפער?     

יוראי להב-הרצנו: א' איפה הפער? ו-ב', איך הקמה של תחנת כוח מבוססת גז בלב שכונות, ממש ריכוז האוכלוסין הכי גדול במרכז, מקדמת את המדיניות של הצעת המעבר לאנרגיות מתחדשות? איך זה יכול להיות?     

ג'נט שלום: פתחתי ואמרתי שאנחנו נמצאים באיזון בין שמירה על הביטחון האנרגטי ועמידה בביקושים לבין מעבר אחראי למשק כמה שיותר נקי ומבוסס על אנרגיה מתחדשת

ג'נט שלום:  אבל צריך לזכור שבאיזון הזה צריך לוודא שיש לנו מספיק יכולת לעמוד בביקושים במשק

ג'נט שלום:  בסוף, החשמל מבטיח את הקיום שלנו

ג'נט שלום:  אני לא חושבת שיש על זה אי הסכמה

יוראי להב-הרצנו: אף אחד, בואי, אף אחד לא מפקפק בזה

יוראי להב-הרצנו:  אבל במקום לנצל את השטח הכלוא בתוך התחנות הקיימות, להרחיב דופן במידת הצורך, אתם הולכים ומקימים בשנת 2023 תחנת כוח חדשה לגמרי שהיא מזהמת

יוראי להב-הרצנו:  אי אפשר להגיד שהיא לא מזהמת

יוראי להב-הרצנו:  היא פחות מזהמת מפחם אבל היא מאוד מזהמת

יוראי להב-הרצנו:  במקום ללכת לעבר העתיד שהוא פיזור אנרגטי מבוסס סולארי על הגגות בכל מדינת ישראל

ג'נט שלום: אני יודעת שזה מורכב

יוראי להב-הרצנו: בואי, אנחנו חברי הכנסת - - -     

ג'נט שלום: אני רואה שגיל מהנהן

ג'נט שלום:  אני אשמח לשמוע את ההתקדמות בפסולת בעניינים האלה, אבל בסדר

יוראי להב-הרצנו: לא, אנחנו חברי כנסת, שאלתי את גיל פסולת, לא שאלתי אותו על אנרגיות מתחדשות

יוראי להב-הרצנו:  אני שואל אותך על אנרגיות מתחדשות כי אני לא מצליח להבין איך - - -     

ג'נט שלום: אז אני אומרת שאני יודעת שקשה לפעמים להכיל את זה, אבל המדיניות היא מדיניות של גם וגם

ג'נט שלום:  המדיניות מורכבת

ג'נט שלום:  אגב, חלק מהעשייה שלנו - - -     

יוראי להב-הרצנו: לא, אבל תסלחי לי - - -     

ג'נט שלום: היא גם לבחון עוד טכנולוגיות שיאפשרו לנו, כמו מימן - - -     

יוראי להב-הרצנו: אבל התשובה שלך לא יכולה להגיד לחברי כנסת "תקשיבו, העניין מורכב"

יוראי להב-הרצנו:  אני מבין שהעניין מורכב אבל אתם קיבלתם החלטת ממשלה, שאת טוענת שאת קידמת, והעיכוב - - -     

ג'נט שלום: ששמרה גם על יתירות לייצור בגז טבעי להבטחת הביטחון האנרגטי

יוראי להב-הרצנו: נכון, נכון

יוראי להב-הרצנו:  אבל לפי ההנחיה או המדיניות של שרת האנרגיה הקודמת, שאני מבין שהיא התבססה על אנשי המקצוע, אפשר להגיע ליתירות הזאת באמצעות הרחבת דופן במידת הצורך מבלי הצורך להקים תחנות כוח חדשות לגמרי שמבוססות על דלקים פוסיליים

יוראי להב-הרצנו:  ולכן אני רוצה לשאול אותך, בתור מי שאחראית על המדיניות במשרד האנרגיה, וכמי שטוענת שצריך להאיץ את המעבר לאנרגיות מתחדשות, איך הקמה של תחנת כוח פוסילית חדשה, חרף המורכבות הגדולה של האירוע, מקדמת את הצעת המעבר לאנרגיות מתחדשות? זה מורכב

יוראי להב-הרצנו:  אנחנו יכולים להכיל מורכבות

יוראי להב-הרצנו:  עופר, אתה יודע להכיל מורכבות? נעמה, את יכולה להכיל מורכבות? מה זאת התשובה הזאת, אני מצטער

יוראי להב-הרצנו:  זה זלזול בחברי הכנסת

ג'נט שלום: אני אענה, אמרתי, זה לא זלזול בחברי הכנסת

יוראי להב-הרצנו: ככה אני מרגיש

יוראי להב-הרצנו:  להגיד שהעניין מורכב, זו תשובה שמזלזלת בתבונה שלנו

נעמה לזימי: בסוף, מה שאני חושבת גם, יוראי, שצריך אולי לעשות, ואני חושבת שזה משהו שאנחנו צריכים לקדם ביחד כחוק

נעמה לזימי:  אני רק רוצה להגיד את זה גם לך עופר, אני חושבת שאולי אנחנו צריכים לקדם חקיקה שתחייב דיווח התייחסות תקציבית לפני כל תקציב על עמידה ביעדי שינוי האקלים

נעמה לזימי:  אני בסוף חושבת שאנחנו מקדמים לא פעם תקציב שהוא אנטי טיפול במשבר האקלים

נעמה לזימי:  מדינות המשרד מתקיימת, זה נתקל בחסמים, ואנחנו לא, עכשיו אגב, אני לא מדברת על מה רף התקצוב, אני יודעת שזו בעיה לחוקק כזה חוק

נעמה לזימי:  אני חושבת שחוקי שקיפות בעניין הזה הם חוקים שעוזרים לא פעם לחברה לקדם יעדים שהמדינה מחליטה, שהמשרדים מקדמים, ואנחנו רואים שזה נתקע בדרך

נעמה לזימי:  אני חושבת, יוראי, שבגלל שזה לא חוק תקציבי, אפשר אולי לדרוש את זה, ובאמת יתכוון לו האוצר ואגף התקציבים ולפני כל תקציב ייתן דיווח איפה התקציבים הייעודיים החדשים התוספתיים, הנוספים, כי תמיד התקציב הצבוע הוא תקציב צבוע וקבוע, שמתווספים לעמידה ביעדים בכל שנת תקציב

נעמה לזימי:       אין, אי אפשר, פשוט לא ייאמן שיש סתירה כזאת

נעמה לזימי:  ולא יכול להיות שיעבור לנו חוק הסדרים, שבו הוצאנו חצי מהרפורמות ההזויות בתוכו, כן? אנחנו רק רוצים להזכיר שהוא היה עוד יותר הרסני לסביבה

נעמה לזימי:  נלחמנו על פקיד היערות, אתה יודע

יוראי להב-הרצנו: בעזרתו האדיבה של עידו

נעמה לזימי: כן

נעמה לזימי:  כמו לא יודעת מה

נעמה לזימי:  ונלחמנו על דברים אחרים

נעמה לזימי:  אני חושבת שהדיונים האלה, למה הם מטריפים, כי יש פה עבודה משרדית

נעמה לזימי:  המשרדים עושים, ואז יש סתירה מוחלטת למה שמוגש

נעמה לזימי:  ופשוט זה עוול ענקי

נעמה לזימי:  בואו ננסה לעשות עם זה משהו

יוראי להב-הרצנו: א', אני אשמח

נעמה לזימי: אגב, אני לא מאמינה שאלה דברים שייפתרו בוועדות, רק חקיקה

נעמה לזימי:  זה, בהקשר הזה, רק המחוקק יעשה פה שינוי

יוראי להב-הרצנו: זה רק מעלה את הצורך בלקבוע חוק אקלים

נעמה לזימי: נכון

יוראי להב-הרצנו: כי תמיד קל, כשאירוע מורכב הוא אכן מורכב, אף אחד לא טוען שהוא לא מורכב

יוראי להב-הרצנו:  אבל כשהוא מורכב, הדבר הכי קל הוא לברוח לפתרונות הקלים, אלה שאנחנו מכירים, שאפשר לסמוך עליהם, שמוודאים ב-100 אחוז, אבל שהתשלום עליהם בריבית דריבית לאורך טווח - - -     

נעמה לזימי: לא, בחוק האקלים אנחנו כבר ממש, ברור

יוראי להב-הרצנו: את יודעת, המשמעות של הקמה של תחנת כוח כזאת חדשה, היא עשרות שנים של תלות במשאב שאנחנו צריכים - - -     

נעמה לזימי: תשמע, החלטת מפרץ חיפה, הדבר שהכי חשוב היה לקבוע שם, זה היערכות משק האנרגיה

נעמה לזימי:  לא נקבע בהחלטה

נעמה לזימי:  עכשיו אנחנו רואים שדברים לא קורים

נעמה לזימי:  זה בדיוק העניין של - - -     

יוראי להב-הרצנו: אני הולך איתך על החקיקה הזאת

יוראי להב-הרצנו:  בשמחה נקדם אותה, לצד חוק האקלים

נעמה לזימי: לצד חוק האקלים

נעמה לזימי:  אבל אלה המקומות של השקיפות שנראה לי שאנחנו צריכים לעמוד עליהם, הפער פה כל הזמן הוא בלתי נסבל

יוראי להב-הרצנו: אני מסכים איתך

יוראי להב-הרצנו:  אני מסכים איתך

נעמה לזימי: אני ברשותכם, אני כן, תודה ג'נט - - -     

ג'נט שלום: אני רק אגיד משפט אחרון

נעמה לזימי: כן, בטח

ג'נט שלום: כדי שגם חבר הכנסת לא ירגיש שאני מזלזלת

יוראי להב-הרצנו: אוקיי

ג'נט שלום: אבל בעקרון, הצורך בגז טבעי מאפשר לנו את המעבר למתחדשות

ג'נט שלום:  כי אם אנחנו שומרים על משק אנרגיה שיכול להחזיק יתירות מסוימת, יש לנו הרבה יותר יכולת לעשות מעבר אחראי למתחדשות

ג'נט שלום:  הגז הטבעי והמתחדשות, בשנים הקרובות, אין ברירה אחרת, חייבים לדור ביחד, או שלא נצליח לעשות את המעבר כמו שצריך

יוראי להב-הרצנו: אני מבין, את - - -     

ג'נט שלום: בסדר? זו המורכבות שדיברתי עליה

יוראי להב-הרצנו: רק שאלה אחרונה

יוראי להב-הרצנו:  את מרגישה שניצלת את כל השטח הכלוא בתחנות הכוח הקיימות, וכשאני מדבר גם על הרחבת דופן, ניצלת הכל? אין אפשרות להתקדם למה שאת מתארת בלי להקים תחנת כוח חדשה?     

ג'נט שלום: רגע, אני לא אשת המקצוע בעניין הזה, אבל אני כן יודעת שהצורך לייצר יתירות הוא קריטי במובנים האלה

ג'נט שלום:  כי הרבה פעמים אתה לא יודע מה בסוף התחנה שתגיע לסוף הדרך

יוראי להב-הרצנו: 100%, תודה

נעמה לזימי: תודה רבה, ג'נט

נעמה לזימי:  אנחנו עוד בטח נעקוב אחרי היעד הזה ספציפית

נעמה לזימי:  אולי, האוצר, התייחסות לפני שאני עוברת לאחרים

דוד מור: קודם כל, עידו מור, אגף תקציבים, משרד האוצר

דוד מור:  אז קודם כל, סליחה על האיחור, פשוט חסמו פה את כל הכניסה

נעמה לזימי: הכל טוב

נעמה לזימי:  מה, היה הפגנות, מחאה וזה? כל הכבוד להם

נעמה לזימי:  כל הכבוד

דוד מור: האמת שלא ראיתי עדיין מחאה, אבל הם חסמו את הכביש, אז לא היה אפשר להגיע עם האוטובוס

דוד מור:  אני כן אשמח להתייחס לכמה דברים שעלו פה

נעמה לזימי: אני אשמח

נעמה לזימי:  אני רק מזכירה לך, עידו, שמרביתכם באגף תקציבים ובאוצר, אנשים צעירים

נעמה לזימי:  אנחנו יכולים להיות חלוקים על מדיניות חברתית-כלכלית ועל הרבה דברים אחרים, אבל נראה לי שעל זה שחייב לעשות פה אפשרות קיומית לדור שלנו, נראה לי שבזה אנחנו מסכימים

דוד מור: אני מניל שבהרבה דברים אנחנו מסכימים

נעמה לזימי: נכון

דוד מור: אנחנו בסוף משרתי ציבור

נעמה לזימי: האמת שאני לא יודעת מה עמדתך לגבי דברים כלכלים-חברתיים, אז מה אני אומרת לך ככה ישר, חבל

דוד מור: בכל מקרה, כן לגבי, היו פה כמה דברים שעלו

דוד מור:  אז קודם כל, לגבי הסוגייה של תחנות כוח, זה נכון, האמירה בעצם שתחנות כוח מנציחות מצב בעייתי קיים, אני מבין מאיפה היא מגיעה, ועם זה צריך שנייה להבין את המורכבות דווקא לא בגלל הביטחון האנרגטי אלא בגלל היכולת של זה לצמצם פליטות

דוד מור:  שבסופו של דבר, זאת המטרה שלנו

דוד מור:  המטרה שלנו היא לצמצם פליטות כמובן לטווח ארוך, ולא בהכרח להקים יותר מתחדשות או פחות מתחדשות

דוד מור:  בסוף, מחישובים שאנחנו עשינו, הקמת תחנת כוח חדשה בנצילות גבוהה במקום שימוש בתחנות המאוד ישנות שיש לנו היום, בעיקר באזור אשקלון, אשדוד וחדרה, היא שוות ערך בשנה להקמה של בערך 1,000 מגה-וואט של סולארי

דוד מור:  עכשיו, אני לא אומר שזה הפתרון המושלם, אבל בסופו של דבר, צריך להבין שככל ובכל מקרה אנחנו מייצרים, והיום אנחנו מייצרים בתחנות כוח, עדיף תחנה חדשה על פני תחנה ישנה, גם מבחינת פליטות

דוד מור:  הדבר השני שהוא מאוד משמעותי זה סוגייה שגם ג'נט דיברה עליה, של היתירות

דוד מור:  כולנו היינו פה לפני שבועיים ביום שישי כשהמערכת קרסה

נעמה לזימי: נכון

נעמה לזימי:  תדע לך שבקריית אליעזר, חיפה, היינו איזה 4 שעות בחושך

נעמה לזימי:  מזל שהילדים נרדמו כבר, אחרת הייתה בעיה

דוד מור: אז אני קיבלתי תלונות מחברים באמת בנווה שאנן, בפלורנטין, שגם נפל להם החשמל, וברמת גן

דוד מור:  באמת היה שמח

דוד מור:  חלק מזה, לא הכל, אבל חלק מזה נובע מהעובדה ש-א', בשעות השיא האנרגיה המתחדשת, וגם אגב, תחנות הכוח, ייצרו פחות ממה שצפו, אבל יותר משמעותי זה שהירידה, שאגב זה דבר צפוי, אבל הירידה ביכולת של האנרגיה המתחדשת הייתה בסדר גודל של כ-1,000 מגה-וואט בשעה

דוד מור:  עכשיו, כדי להיות מסוגל להתמודד עם דברים כאלה, ולהיות מסוגלים להתמודד עם מזג אוויר קיצוני ושינויים דחופים בתדירות של הכניסה של האנרגיה המתחדשת, ברוב המדינות בעולם מגדילים את הרזרבה

דוד מור:  והעובדה שמקימים תחנת כוח, זה לנו כאוצר אמור להפריע כי זה אולי בזבוז של כסף, אנחנו מקימים הון שלא בהכרח יעבוד כי יש קדימות למתחדשות, אבל מבחינת התועלת למדינה, וג'נט נגעה בזה, זה מסייע להכניס מתחדשות

דוד מור:  כי אם, בסופו של דבר, אם נשאל את מנהל המערכת בישראל או מנהל מערכת בכל מקום אחר בעולם, אם אין לו מספיק רזרבה, ואין לו מספיק גמישות ואין לו תחנות שיכולות לעלות ולרדת מהר, והתחנות הישנות לוקח להן, לפי דיווחים שעלו פה בוועדות השבוע, גם 36 שעות לעלות, הוא פשוט לא יכול להכניס עוד מתחדשות מבלי להביא לקריסת המערכת

דוד מור:  וזה חלק מהחשיבות

דוד מור:  גם דיברו פה על החלטה 465, שג'נט, נציגת משרד האנרגיה, אמרה שהיא קידמה, אז גם שם דובר על הקמה של - - -     

ג'נט שלום: ביחד עם נציג משרד האוצר

דוד מור: לא, לא צריך את הקרדיט

יעל דיין: סליחה שנייה, אתה יכול להתייחס גם לייצוא? כי אתם מדברים כל הזמן על ייצוא הגז לא על חשמל

דוד מור: אז קודם כל, אנחנו כרגע, אין לנו איזו עמדה שהצגנו על ייצוא גז

דוד מור:  צריכה להתגבש, אנחנו בעד שתתגבש הוועדה שנוגעת לבחינת מדיניות הייצוא של מדינת ישראל

דוד מור:  משרד האנרגיה אמור להיכנס לוועדה הזאת, ואנחנו נשמח לבחון את כל הסוגיות, כי וודאי שצריך להיות מספיק גז במדינת ישראל כדי לייצר אותו

יעל דיין: לא, השאלה אם הגז משמש לביטחון אנרגטי או לייצוא?     

נעמה לזימי: נכון

נעמה לזימי:  זו שאלה טובה אם אנחנו משתמשים בו באמת למטרות שאנחנו אומרים שכרגע אין לנו ברירה, או שלהיפך, יש פה זיהום לשם ייצוא?     

דוד מור: קודם כל, זאת שאלה טובה

דוד מור:  שוב, כאמור, אנחנו נשמח להיות חלק בוועדה שמשרד האנרגיה יקים בנושא

דוד מור:  כן אני אומר שוב, מנקדות המבט הסביבתית, כי כמו שאמרת זו בעצם נקודת המבט פה, צריך לזכור שגז שישראל מייצאת למצרים או ירדן, הוא מחליף אנרגיות הרבה יותר מזהמות

דוד מור:  ודווקא סביבתית, ייצוא הוא לא רע

דוד מור:  כי אם מייצאים לאירופה, זה מחליף סולר או פחם, ואם מייצאים למצרים או לירדן זה מחליף אנרגיות אחרות

יוראי להב-הרצנו: ההנזלה של הגז מאוד מאוד מאוד מאוד מזהמת

יוראי להב-הרצנו:  אבל אני רוצה לשאול אותך שאלה אחרת

יוראי להב-הרצנו:  אנחנו רואים פה את הצורך בלייצר יתירות ואת האמצעים שהולכים כדי לייצר אותה, השאלה אם אתם לא רואים בהאצת האנרגיות המתחדשות ככלי להגיע לאותה יתירות, כי שם יש פחות, לפחות לפי הנתונים, אני פחות רואה דהירה או מיתות חסמים כדי להגיע ליתירות באמצעות אנרגיות מתחדשות

יוראי להב-הרצנו:  רק הקמה של תחנות כוח מבוססות דלקים פוסיליים

דוד מור: אז אני אומר, קודם כל, אנחנו רואים חשיבות מאוד גדולה, גם אנחנו כמשרד אוצר, ודאי משרד האנרגיה, ודאי המשרד להגנת הסביבה ורשות החשמל, רואים חשיבות מאוד גדולה בקידום אנרגיות מתחדשות

דוד מור:  ומי שלפחות בכל התוכניות הכלכליות, חוק ההסדרים, תקציב, מאז שאני עובד במשרד, אני יודע לומר שזה היה דגש מאוד גדול

דוד מור:  בכל שנה יצרנו יחד עם משרד האנרגיה ויחד עם המשרד להגנת הסביבה, החלטות ייעודיות כדי לקדם אנרגיות מתחדשות

יוראי להב-הרצנו: זה לא מה ששאלתי

דוד מור: לא, אז אני רק - - -     

יוראי להב-הרצנו: תפיסתית אני רוצה להבין - - -     

דוד מור: אני אענה

דוד מור:  אני אענה

דוד מור:  עכשיו, הבעיה היא שהאנרגיות המתחדשות עצמן, ככל והן ללא אגירה, הן היום כבר, בגלל שיש היום הספק של מעל 4,400 מגה-וואט בישראל, הן היום לא מהוות תחליף להספק הפוסילי כשלעצמן, וזה בגלל ששיא הביקוש נטו במשק, הוא כבר לא בשעות של האנרגיה המתחדשת

דוד מור:  ולכן, הדגש, ואנחנו שמים על זה את כל מאוונו, ויש היום במועצה הארצית, לא היום היום אבל בימים האלה במועצה הארצית מביאים לאישור את תוכנית המתאר הארצית לאגירה, שבסופו של דבר תסיר את החסם העיקרי הזה

דוד מור:  אנחנו שמים את כל מאוונו ביכולת לקדם אגירה, כדי שהיא תוכל להשתלב בדברים האלה ולעשות את זה מהר

נעמה לזימי: ממש חשוב

דוד מור: גם לשאלה, למשל, של האגרו-וולטאי, שאני לא יודע אם הרבה יודעים, אבל ביום שני בבוקר מועצת מקרקעי ישראל אישרה החלטה היסטורית של לאפשר להקים אגרו-וולטאי לכל מי שיש לו חוזה חקלאי בישראל

דוד מור:  זה היקף שמוסיף המון, אפשר אם תרצו להרחיב על זה, אבל זה באמת אחרי עבודת מטה של כל הממשלה שנמשכה מקיץ 2021

דוד מור:  אנחנו מאוד מנסים לקדם אנרגיות מתחדשות, מנסים, משרד האנרגיה - - -     

נעמה לזימי: אנחנו מדברים על ההחלטה של ה-35 פלוס 5?     

דוד מור: לא

נעמה לזימי: לא

דוד מור: אז אחרי החלטת המועצה, שהיא באמת הייתה על קרקעי, ורובה, רוב ההיקף שם אגב הוא על תוכניות מאוד גדולות, וזה בנוגע לשאלה שהייתה פה על חקלאי לא חקלאי, תוכניות ברמה הארצית, שזה מעל 750 דונם, הן לרוב לא על קרקעות חקלאיות, הן לרוב על קרקעות נחותות יותר, שמי שמוציא בעצם את המכרזים זה רשות מקרקעי ישראל

דוד מור:  אבל, כן יש ליישובים היום, כחלק ממכסת התעסוקה שלהם, חלק מהיישובים, עדיין נותרו להם יכולות בעצם להמיר את חלק מהקרקעות החקלאיות שלהם לסולארי, אבל זה יחסית מעט

דוד מור:  הדבר הגדול שהולך לקרות פה, ובעצם התקבלה עליו החלטה ביום שני והיא עוד צריכה להיכנס לתוקף, זה לאפשר לכל מי שיש לו חוזה חקלאי לעיבוד שהוא עיבוד אמיתי, חקלאי, של מטעים או של שלחין, להקים מתקנים אגרו-וולטאיים שיהיו מחויבים להשתלב עם חקלאות, הם לא יוכלו לעבוד לבד כשלעצמם, ויהיה על זה פיקוח וסנקציות אם הם לא עושים חקלאות, בהיקף של עוד 500 דונם לכל חוזה

נעמה לזימי: שזה גם יקל על החקלאים

דוד מור: זה יקל מאוד על החקלאים

דוד מור:  צריך לומר שאחת התועלות הגדולות של זה, אם נצליח לעשות את זה נכון, כי יש פה הרבה סיכון ומשרד החקלאות בצדק חושש, אם נצליח לעשות את זה נכון יש פה זריקת הבראה על החקלאות וזה מאפשר באמת הכנסה פאסיבית מאוד משמעותית לחקלאים וגם כניסה ל=של חדשנות שלא הייתה הרבה מאוד זמן, כי בעצם - - -     

נעמה לזימי: וגם בעצם עיגון שמירה על בטחון המזון שלנו, כי בעצם אתם אומר שהשטחים החקלאיים נשמרים כשטחים חקלאיים ולא עוברים הסבה אל דבר אחר, אלא הם נשארים שטחים חקלאיים ומקבלים את התוספות

דוד מור: אני אוסיף ליושבת הראש ואני אומר שאנחנו, יחד עם משרדים אחרים, הלכנו לסיור גם לראות את הדבר הזה בצרפת, ושם החקלאים אפילו לא לוקחים על זה כסף

דוד מור:  הם מקימים את האגרו-וולטאי - - -     

נעמה לזימי: שם יש תמיכות יותר טובות

דוד מור: לא בגלל התמיכות, אלא בגלל מה שאמרת, על השמירה על החקלאות

דוד מור:  הם מקימים את האגרו-וולטאי בגלל ההגנה שזה נותן להם משינויי אקלים

דוד מור:  בעצם, מה שאגרו-וולטאי נותן זה הצללה, אחד הדברים שהוא נותן זה הצללה מנוהלת

דוד מור:  עכשיו, בתקופות שהקיץ פתאום מתארך או מתקצר וצריך לאפשר הגנה על יבולים מברד פתאומי, ממכות חום, ממכות קור, אז האגרו-וולטאי מאפשר לנהל צל

נעמה לזימי: יפה

דוד מור: אז זה באמת צעד מאוד גדול, כן

יוראי להב-הרצנו: 100%, אז אני מבין ומברך על ההתקדמות שאתה מתאר

יוראי להב-הרצנו:  מה היעדים הריאליים שבעינך - - -     

נעמה לזימי: באמת, אגב, החלטה טובה

נעמה לזימי:  אני לא הכרתי אותה

נעמה לזימי:  זה כנראה בגלל שזה ממש קרה עכשיו, אבל זה ממש נשמע טוב

יוראי להב-הרצנו: כן

דוד מור: זה ממש השבוע, אבל יש דו"ח

דוד מור:  אם את רוצה, אני יכול לשלוח לך את הדו"ח

דוד מור:  יש דו"ח שמסכם את עבודת המטה

יוראי להב-הרצנו: אז למעשה אפשר להגיד שאנחנו נוכל לעמוד ביעדים שקבועים בהחלטה שג'נט ואתה קידמתם

דוד מור: אז אני אגיד שזה אירוע מאוד שאפתני ומורכב, והסיבה לכך היא א' שרוב החסמים, שגם בזה עסקנו הרבה בוועדה שאתה היית בא, רוב החסמים של קידום אנרגיות מתחדשות הם ברשת החשמל

דוד מור:  וקידום של רשת חשמל בצורה מהירה זה דבר מאוד מורכב, כי אף אחד לא אוהב שמקימים לו רשת לא ליד הבית ולא בשטח הפתוח ולא בשטח של השכן

דוד מור:  והרבה מהרשת בישראל הוקמה ללא תוכניות

דוד מור:  עד 2017 לדעתי, אל תתפסו אותי בשנה, כל קווי ה-161 במדינת ישראל הוקמו ללא תוכניות

דוד מור:  והיום, כשרוצים לשדרג אותם, במקום עכשיו להקים רשת חדשה ולהכפיל אותם, צריך לתכנן מחדש אלפי קילומטרים

דוד מור:  בהסדרים האחרון אנחנו קידמנו, אנחנו זה וועדת פנים וסביבה קידמה, תיקון חוק שמאפשר בעצם לעשות תוכנית מתאר תקנונית שתקבע מתי אפשר לשדרג רשת קיימת במקום עכשיו להקים רשת חדשה, בלי לקדם תוכנית נוספת ייחודית לכל קו, כי זה דבר שלא מסתיים

דוד מור:  היום, מי שמסתכל על מפה של משק החשמל, מלבד מרכז הארץ, כמעט בשום מקום אי אפשר לשלב אנרגיות מתחדשות

דוד מור:      ולכן, להגיד שנעמוד ביעדים גם אם, אגב, גם אם יהיה לנו את כל הפוטנציאל הפיזי זה קשה לומר כי יש פה הרבה חסמים

דוד מור:  אנחנו כן עושים את כל מה שאפשר כדי לעמוד בזה

דוד מור:  הרבה מתלוננים, יש הרבה טרוניות על התעריף

דוד מור:  רק לאחרונה יצאו לשימוע לפרמיה, רשות החשמל יצאה לשימוע לפרמיה אורבנית, אחרי שיצאו בעבר לשימוע על פי אזורים, יצאו לשימוע לפרמיה אורבנית שמעלה את התעריף באזורי ביקוש, כלומר בתוך השטח הבנוי

נעמה לזימי: רגע, אבל עידו, נצטרך שנקצר כדי שנוכל להמשיך

נעמה לזימי:  נוכל לחזור אליך עוד מעט?     

דוד מור: אני פה

נעמה לזימי: אני, בכל מקרה אני כן שמחה לשמוע גם חלק מהבשורות

נעמה לזימי:  לדעתי, במושב הבא נעשה את דיון ההמשך על היעד הזה

נעמה לזימי:  כי זה יהיה בערך עוד ארבעה-חמישה חודשים, לא סיימנו את הדיון, כן? ונוכל אולי לבדוק באמת חלק מהמגמות שכן אמרו כאן מה התהליך בהן

יוראי להב-הרצנו: נקווה שנהיה בעיצומה של מערכת בחירות

נעמה לזימי: אני מקווה שתהיה פה מדינת רווחה

נעמה לזימי:  בואו נמשיך את הדיון

נעמה לזימי:  בסדר, תודה רבה

דוד מור: רק אם אפשר התייחסות קטנה שלא אמרתי כי פספסתי את השקף, אבל נאמר לי שהיה פה שקף תקציבי ושהדברים הם לא מספיק ברורים כמה יוצא

נעמה לזימי: מעולה

דוד מור: אז אני רק אגיד על זה שצריך לזכור שנייה שמדברים על כמה תקציב יוצא על הפחתת פליטות גזי חממה, וגם ג'נט דיברה על הסוגייה החשובה של חשמול, אז צריך לזכור שכמעט כל התקציב שיוצא על תחבורה היום במדינת ישראל, שזה אולי הדרך הכי יעילה להפחית פליטות, יוצא על תחבורה חשמלית

דוד מור:  64 מיליארד על רכבות קלות, 46 מיליארד על רכבת, תוכנית שכולה חשמלית, המטרו ב-150 מיליארד שקלים, נת"צים ב-6 מיליארד שקלים, שבילי אופניים בשני מיליארד שקלים, חשמול תחבורה ציבורית באופן ישיר במיליארד שקלים, ניהול ניקוז שזה היערכות למשבר אקלים ב-1

דוד מור: 2 מיליארד

יוראי להב-הרצנו: אז תסביר לי למה ישראלים לא מקבלים את התמריץ הזה ובוחרים להמשיך להעלות מכוניות פרטיות על כבישים? יכול להיות שמשהו פה לא מספיק מחודד

דוד מור: תשתית, גם אחרי שעבר חוק התשתיות הלאומיות, תשתית לוקחת זמן

נעמה לזימי: אז כמה סך הכל? לתקציב הנוכחי לפחות – 2023-2024?     

דוד מור: אז קודם כל, אני כן אומר בהקשר גם לשיח שהיה לכם, שזה נכון, יש הרבה תקציבים בתוך תקציב המדינה שהמשרדים מוציאים על דברים שמפחיתים פליטות, והם לא ממופים

דוד מור:  ואנחנו, לכן כשאני אומר תקציב פה, אני לא יודע לומר שהוא התקציב הסופי כי יש משרדים שעושים תוכניות של התייעלות אנרגטית

נעמה לזימי: הערה גדולה שהייתה היא שהיה פה חוק הסדרים שהוא אנטי כל היעד הזה, אוקיי? זאת האמת

נעמה לזימי:  אנחנו מסתכלים על מה שעבר מבחינת רפורמה, יש כאן פשוט סתירה מטורפת

נעמה לזימי:  לכן, בהקשר הזה האוצר לא יכול, אתה יודע, זה כמו, סליחה על האנלוגיה, אני לא מעמידה אותך גם לתת תשובה, אי אפשר להגיד שיושב ראש כנסת חבר הקהילה הגאה הראשון ואז לתת 300 מיליון שקל לאבי מעוז

נעמה לזימי:  אין מה לעשות

נעמה לזימי:  עמידה בסתירה

נעמה לזימי:  אז אני מסתכלת על התקציב ואני אומרת אתם סותרים את עצמכם

נעמה לזימי:  אתם מקדמים מדיניות, מתקצבים את חלקה, אבל בסוף מגישים חוק הסדרים דורסני

נעמה לזימי:  עושים פה מהלך שהוא דבר והיפוכו

נעמה לזימי:  נגיד, חוק אוויר נקי הוא חוק פורץ דרך

נעמה לזימי:  הוא חוק שצריך לתת לו עוד אכיפה ועוד שיניים, הפכתם אותו לחוק מרוקן

נעמה לזימי:  אלה דברים שמה לעשות, זה החיים עצמם

נעמה לזימי:  תקציבו חלק מזה, אבל בסוף החקיקה היא אבן הראשה של כל הדבר הזה ואתם פגעתם בה בחוק ההסדרים הזה

דוד מור: אנחנו כגורמי מקצוע לא חושבים שחטאנו בנושא הזה בחוק ההסדרים

דוד מור:  גם בסוף מי שהיה פה בדיונים של וועדת פנים וסביבה בסוף יודע גם שבאמת איזנו הרבה מהחוק, אבל גם שהמטרה שלו בסופו של דבר, המטרה שלו היא לאפשר בדיוק את הפרויקטים שמסתכמים פה בבערך 270 מיליארד, מה שאני הקראתי עכשיו

דוד מור:  כדי לאפשר את היישום שלהם, אנחנו נדרשים לשנות דרכים באיך שמקימים תשתיות בישראל

דוד מור:  גם לגבי הסוגייה של אוויר נקי, היום אנחנו חושבים, ואגב, המשרד להגנת הסביבה בסופו של דבר, עם האיזונים שנעשו, היה איתנו בוועדה, שהתיקונים האלה דווקא מאפשרים לתעדף בצורה נכונה יותר בין תחנות כוח בעת חירום

דוד מור:  שלא יפעילו דווקא את מה שחייבים להפעיל באותה עת

יוראי להב-הרצנו: הם לא יכולים לומר את הדבר הזה

יוראי להב-הרצנו:  אני יכול לומר לך שסביבתי זה לא

נעמה לזימי: נכון

נעמה לזימי:  לא, גם אנחנו בסוף דיברנו עם כל מי שעוסקים בנושא

יוראי להב-הרצנו: ושוב אני אומר, אני שאלתי, אני כל הזמן שואל אתכם, אנשי האוצר, וודאי אותך עידו, לגבי התפיסות

יוראי להב-הרצנו:  כי התפיסה צריכה להשתנות

נעמה לזימי: לא, רגע, אבל יוראי, אם אנחנו לא נעבור רגע זה

דוד מור: זהו, תודה

נעמה לזימי: אנחנו תכף נחזור לעידו, תודה

נעמה לזימי:  אני כן רוצה להגיד רגע למשרדי הממשלה הנוספים שפה – בריאות, רווחה, תחבורה, אנחנו מיד נגיע אליכם, פשוט כן צריך רגע לאזן עם החברה האזרחית שפה, ואני כן גם רוצה לתת לשגריר גדעון בכר, שליח מיוחד לשינוי אקלים, אם יש לך דיווח על ריכוז המעקב, גם אם זה חלקי

נעמה לזימי:  תודה רבה שאתה פה, כמובן

נעמה לזימי:  אנחנו נחזור ונעשה כדי לאזן פה את הדיון

נעמה לזימי:  כן

נעמה לזימי:  תודה

גדעון סער: תודה רבה, ומברך מקרב לב על הדיון הזה

נעמה לזימי: הבטחתי לך שאנחנו נעשה את זה

גדעון סער: טוב מאוד

גדעון סער:  אני מצפה להמשך דיונים כאלה, זה מאוד חשוב

גדעון סער:  אני אגיד כמה דברים שבמשרד החוץ עושים ואז אני רוצה להגיב על הנושא של חוק אקלים, מס פחמן וכל זה

נעמה לזימי: בטח

נעמה לזימי:  תודה רבה

גדעון סער: מבחינתנו, הנושא של משבר האקלים הוא אחד מיעדי הליבה של משרד החוץ כבר כמה שנים

גדעון סער:  אנחנו, מטבע הדברים, מתמקדים במה שקשור בדיפלומטיית אקלים של ישראל

גדעון סער:  בניתוח שאנחנו עשינו, התרומה הגדולה ביותר של ישראל למשבר האקלים העולמי היא בתחום של החדשנות האקלימית – הפתרונות

גדעון סער:  זה מה שיש לנו להביא לעולם

גדעון סער:  כשאני יושב בדיונים באו"ם, חזרתי שבוע שעבר מדיוני אמנת האקלים וכן הלאה, כשאתה שואל את עצמך מה התרומה של ישראל לנושא, היא בחדשנות, פתרונות, מיטיגציה, אדפטציה וכן הלאה

גדעון סער:  זה מה שאנחנו צריכים לעשות ואנחנו עובדים בכיוון הזה באמצעות המטה של המשרד, באמצעות השגרירויות, הנציגויות וכן הלאה

גדעון סער:  אנחנו עלינו מדרגה במעורבות הבינלאומית שלנו בנושא האקלים

גדעון סער:  הדוגמא הכי בולטת זה COP27 שהקמנו שם ביתן ישראלי שיתמקד בנושא הזה של החדשנות האקלימית, קיים עשרות אירועים

גדעון סער:  המהלך הוא היה מהלך בין-משרדי של כל הממשלה, עם חברה אזרחית, עם סקטור פרטי, הלכנו ביחד כמדינה לנושא הזה

גדעון סער:  ואנחנו עובדים עכשיו גם על COP 28, גם שם יהיה ביתן ישראלי

גדעון סער:  יש מתאמת לאומית ל-COP - מאיה קדוש, במשרד החוץ שעובדת על זה

גדעון סער:  אז אנחנו הולכים חזק על הנושא הזה

גדעון סער:      נושא שאנחנו מקדמים בהקשר של החדשנות האקלימית הוא כל הנושא של החלבון האלטרנטיבי

גדעון סער:  היה אירוע לסגל הדיפלומטי ושגרירים במשרד החוץ, עשינו אירוע באו"ם, עשינו אירוע ברומא וכן הלאה

גדעון סער:  במושכות האו"ם ברומא

גדעון סער:  אנחנו עובדים חזק על הנושא הזה

גדעון סער:  הנושא מוחדר גם בקורסי הצוערים של משרד החוץ, גם למי שיוצא לחו"ל

גדעון סער:  היה קורס של 35 איש במשרד החוץ על שינוי האקלים במשך שבוע ימים

גדעון סער:  יש הטמעה של הנושא לאור החשיבות שלו

גדעון סער:  אנחנו גם מתחילים לעבוד על הנושא של שיתופי פעולה אזוריים

גדעון סער:  אנחנו יועדים שחייבים לבנות חוסן אקלימי אזורי

גדעון סער:  אי אפשר שכל מדינה תעבוד לבד, ויהיו מדינות שלא תוכלנה להתמודד עם זה וזה ישליך על כל האזור

גדעון סער:  יש מגוון של יוזמות שהולכות ומתגברות

גדעון סער:  אני אזכיר רק אחת שהתחלנו לקדם לאחרונה, זו תוכנית להיערכות לעליית פני הים של מדינות הים התיכון

גדעון סער:  של כל מדינות הים התיכון

גדעון סער:  אנחנו רוצים להוביל תוכנית כזו

גדעון סער:  פנינו לשותפים בערוצים הדיפלומטיים, למדינות, לשותפים בינלאומיים

גדעון סער:  אנחנו מקדמים את הנושא הזה כי חושבים שרק ביחד אנחנו יכולים לעבוד על כך

גדעון סער:      גם מש"ב, סוכנות הסיוע הבינלאומית של ישראל קיבלה החלטה למקד את ההכשרות בעיקר בנושאים האלו של היערכות למשבר האקלים

גדעון סער:  ניהול מים, חקלאות מתקדמת, בניית חוסן קהילתי לאור משבר האקלים, וכן הלאה

גדעון סער:  גם אנחנו במשרד חוץ עושים עבודה פנימית מאוד משמעותית

גדעון סער:  התייעלנו 36% בצריכת האנרגיה, והתקנו פאנלים סולאריים על משרד החוץ

גדעון סער:  נכון להיום צמצמנו בערך ב-50% את צריכת החשמל של משרד החוץ

גדעון סער:  יש התייעלות של בערך 30% בצריכת המים

גדעון סער:  אנחנו הכנסנו תו תקן ירוק לכל העבודה של נציגויות ישראל בעולם, מחויבות לעבוד על פי תו תקן ירוק שכולל מעקב והפחתה של חשמל, מים, מעבר לתחבורה ציבורית וכן הלאה

גדעון סער:  ושיתפנו, קיבלו הנחיות הנציגויות לשתף את זה עם משרדי חוץ אחרים כדי להגדיל את ההשפעה בעולם

גדעון סער:  בוועידות האקלים הקודמות, COP 26 בגלזגו וב-COP27, אנחנו פעלנו להצטרפות של ישראל לכמה יוזמות בינלאומיות, מתוך מטרה שכשאתה מצטרף אתה מייצר תהליכים פנימיים שמחייבים כמו הפחתה של גז מתאן, כמו הצטרפות לתוכנית של חקלאות ושינוי אקלים, ועוד תוכניות כאלה

גדעון סער:      מיד מסיים את החלק שלי

גדעון סער:  בהקשר של העמידה שלנו ביעדים הבינלאומיים, זו חשיבות גדולה מאוד עבורנו, שנעמוד ביעדים הבינלאומיים, וניישר קו עם מה שמצופה בעולם ממדינות ה-OECD, ואנחנו היום לא שם

גדעון סער:  כפי שהראה את זה בצדק גיל בשקף שלו

גדעון סער:  לכן, אנחנו תומכים בחוק אקלים, באיפוס פליטות, עד 2050, ובצמצם פליטות ב-50% עד 2030

גדעון סער:  זה כמו שמקובל במדינות ה-OECD

גדעון סער:  אנחנו גם תומכים בצעדי מדיניות שיכולים לתמוך בזה, כמו מס פחמן, מעבר מאוד מהיר לאנרגיות מתחדשות, הקמת מנגנון ישראלי לסחר בפליטות או הצטרפות של ישראל מנגנון בינלאומי בסחר בפליטות

גדעון סער:  זה חלק גדול מהמתחים שקיימים היום

גדעון סער:  שאלו פה בדיון אם אפשר לצמצם אותם, אם אנחנו נדע קזז פליטות באמצעות השתתפות בשווקים בינלאומיים של סחר בפליטות, או שנקים שוק ישראלי פנימי בעניין הזה

גדעון סער:  זה מהותי הנושא הזה

גדעון סער:       יש עוד נושא שחשוב שיעלה על סדר היום, והוא הנושא של מימון אקלים בינלאומי

גדעון סער:  מימון שמדינות מפותחות נותנת למתפתחות, בנושא הזה

גדעון סער:  אנחנו חושבים שישראל צריכה להגביר את מה שהיא עושה

גדעון סער:  לתת מימון אקלים זה דרישה שהולכת ועולה בזירה הבינלאומית

גדעון סער:  אני אסיים בזה שלאור ההתפתחות של משבר האקלים, שהוא הולך ומאיץ, מעבר למודל, שעת החירום היא הולכת ומתקרבת, זה לא שאנחנו מתרחקים ממנה

גדעון סער:  ההיפך, היא הולכת ומתקרבת, אז חייבים, ההיערכות הפנימית פה היא קריטית בצורה בלתי רגילה

גדעון סער:  יש נושאים מהותיים

גדעון סער:  עליית פני הים, היערכות של מדינת ישראל לעליית פני הים, זה איום אסטרטגי על ישראל

גדעון סער:  גלי חום, שוב היערכות לגלי חום זה קריטי, אנחנו לא ערוכים לזה

גדעון סער:  היערכות של שוק ההון ושוק הביטוח, היערכות של מערכות הבריאות, ועוד מערכות אחרות

גדעון סער:  אנחנו חייבים היום לעבור למצב שיטתי שבו אנחנו כל סקטור וכל גורם במדינת ישראל יודע מה הוא עושה במצב של משבר אקלימי

נעמה לזימי: משפט אחרון

גדעון סער: סיימתי

נעמה לזימי: תודה רבה

נעמה לזימי:  אני מודה לך גם על כל העבודה ועל העדכון

נעמה לזימי:  אני רגע עוברת לחברה האזרחית ואני חוזרת לאחר מכן למשרדי הממשלה

נעמה לזימי:  אני רוצה להתחיל עם ד"ר זהר ברמן, מנהלת פורום האקלים הישראלי

נעמה לזימי:  תודה, זהר, שאת פה היום

זהר ברמן: היי, בוקר טוב, תודה רבה

זהר ברמן:  אז אני זהר ברמן, אני מנהלת פורום האקלים הישראלי, שהוקם ביוזמת הנשיא יצחק הרצוג

זהר ברמן:  המטרה של הפורום היא לסייע לישראל להתמודד עם משבר האקלים, ובראש הפורום עומד חבר הכנסת לשעבר, ד"ר דב חנין

זהר ברמן:  אז קודם כל אני באמת מצטרפת לברכות על הדיון החשוב הזה, ואני רוצה לעלות שלוש נקודות קצרות ככה מהכיוון שלנו

זהר ברמן:  אז כמו שכבר באמת נאמר כאן על ידי יובל ואחרים, כשאנחנו מדברים על צעירים אנחנו לא מדברים רק על צעירים היום, אלא גם באמת על העתיד שלהם

זהר ברמן:  כמו שאנחנו רואים יש פה צעירים, ותודה שהגעתם, זה מדגים באמת כמה הצעירים היום מודעים לנושא ולוקחים חלק אקטיבי בדאגה לעתיד שלהם

זהר ברמן:  ואנחנו באמת מצפים ומברכים על הראייה של הוועדה, כמי שלוקחת תפקיד שהוא מעבר לשאלות היום-יום, אלא גם בהסתכלות קדימה, ואיך ייראו החיים של הצעירים במציאות של שינויי אקלים

זהר ברמן:  אחרי שאמרתי את זה, כשאנחנו מסתכלים קונקרטית על המצב של צעירים היום בישראל, יש לא מעט היבטים אקלימיים שקשורים בו

זהר ברמן:  למשל, צעירים היום נכנסים לעולם עבודה במשבר אקלים

זהר ברמן:  זה רלוונטי לאיזה מקצועות אנחנו בונים, איך מכניסים צעירים וצעירות לעולם התעסוקה הירוקה, מה הן אפשרויות התעסוקה שלהם

זהר ברמן:  אלה דברים שהפורום מתחיל לעבוד עליהם, ואנחנו נשמח שהוועדה כמובן תיקח אותם בחשבון

זהר ברמן:      היבט נוסף הוא עולם ההשכלה הגבוהה והחינוך הבלתי פורמלי

זהר ברמן:  חלק מהמערכות האלה מכינות היום צעירים וצעירות לחיים במאה ה-20 ולא במאה ה-21, ואנחנו רוצים לוודא שגדלים פה צעירות וצעירות שהם מודעים ויש להם את הכלים לחיות בעולם של שינויי אקלים

נעמה לזימי: צריך כן לציין לחיוב שנכנסות מגמות אוניברסיטאיות וגם במכללות שהם ממש לימודי סביבה ואקלים בצורה שהיא כן נותנת אתגר למה שקורה פה היום, אבל זה לא מספיק

נעמה לזימי:  אבל, אני אגיד שגם באקדמיה עצמה, הדיסציפלינה מתחילה - - -     

זהר ברמן: נכון, יש שינוי, אני אגיד יותר מזה

זהר ברמן:  יש אוניברסיטאות ומכללות שמתחילות להכניס קורס חובה בנושא אקלים, לא משנה מה הדיסציפלינה שלומדים, ואנחנו מברכים על השינוי הזה

נעמה לזימי: כמו שהיה עם מדעי הרוח לפני כמה שנים, נכון, כן

זהר ברמן: כן

זהר ברמן:  וזה הולך וקורה, ואנחנו כמובן גם בזה מתעסקים ונשמח לרוח גבית מהוועדה

נעמה לזימי: בטח

זהר ברמן: לסיום אני רוצה להגיד, כמו שהתחלתי באמת, שהוועדה עוסקת בנושאים שמעניינים צעירים, והנושאים האלה מעניינים צעירים היום בצורה מאוד מאוד רצינית

זהר ברמן:  ואנחנו באמת מבקשים שזה לא יהיה דיון חד-פעמי, אלא באמת שהוועדה תראה את עצמה כשחקן מרכזי בחלל הזה שקיים היום גם בכנסת, ותיכנס לאירוע בצורה משמעותית

זהר ברמן:  תודה רבה

נעמה לזימי: תודה

נעמה לזימי:  תודה רבה, זהר

נעמה לזימי:  ואני אספק שבפעמיים שהגעתי אל הפורום, זה היה בשני נושאים כאילו חיצוניים למשבר האקלים, אבל ממש בתוך משבר האקלים

נעמה לזימי:  אחד מעבר צודק בכל הקשור בשינוי התעשייה המזוהמת לתעשיית אנרגיות מתחדשות, ומה עושים עם העובדים, וכל הנגזרות של הדבר הזה, שזה החוט המחבר

נעמה לזימי:  והנושא השני היה עוני אנרגטי, שזה כמובן קשור לדיירי דיור ציבורי או לכל האוכלוסיות המבוגרות או, מתחבר גם לרווחה, בסופו של דבר, בשינוי דיור הם גם חלק ממי שצריכים להסתכל עליהם

נעמה לזימי:  ויש פה חוט מחבר שהוא מדהים בהקשר של בנייה חוסכת חשמל ועוד אלמנטים

נעמה לזימי:  אז בסופו של דבר העולם הזה פוגש אותנו בכל נקודות החיבור

נעמה לזימי:  ואני שמחה גם על שיתוף הפעולה ותודה

נעמה לזימי:  אני רוצה לעבור ליעל גיני, מנכ"לית SDG ישראל

נעמה לזימי:  יעל, תודה שאת פה

יעל דיין: יעל גיני, אז כאמור, אני מנכ"לית SDG ישראל, אנחנו פועלים להטמעה של יעדי הפיתוח בר-קיימא בישראל

יעל דיין:  אבל, לפני שאני אגע בנושא, אני רוצה לדבר על נושא סביבתי אחר שקראו לו פעם החור באוזון, ב-1985, אבל באמת כל העולם הצליח להתגייס, הייתה אמנה בינלאומית והצלחנו לצמצם את החור באוזון ל-0

יעל דיין:  שתי המסקנות ההיסטוריות מהדבר הזה הן קודם כל שאפשר להתאגד סביב אתגר סביבתי ולמנוע את ההסלמה שלו, והדבר הנושף שאפשר ללמוד מזה הוא שעכשיו אנחנו נמצאים עוד פעם מול משבר סביבתי גלובלי

יעל דיין:  ומה הדבר אומר? אני יודעת שזה יישמע קצת פופולרי, לא פופולרי, בעיקר בוועדה הזו, אבל להסתכל על משבר האקלים בצורה כזו זה להסתכל בצורה צרה של סביבה

יעל דיין:  אין לנו בעיה עם האקלים, יש לנו בעיה עם מערכות כלכליות וחברתיות שבעצם מזינות אותו, ומשבר האקלים הוא סימפטום שלהן

נעמה לזימי: אנחנו מסכימים איתך

יעל דיין: נכון, אז אני חושבת שאנחנו צריכים להסתכל בפריזמה באמת יותר רחבה של ה-SDG, כמו שהציג פה ממחלקת המחקר והמידע, ולהסתכל על הדברים בצורה הוליסטית

יעל דיין:  והסיבה שצריך להסתכל בצורה הוליסטית, חוץ מהדברים שאמרתי עד עכשיו, זה אחד שכמו שגדעון אמר, אנחנו נמצאים בשעת אפס

יעל דיין:  אז אין לנו זמן עכשיו

יעל דיין:  ודווקא ג'נט, אני רוצה להגיד, אני חושבת שהוועדה הזאת לא באה לבקר משרדים אחרים אלא ההיפך, להפעיל לחץ איפה שצריך, לזהות את הפערים ולנסות לעזור

יעל דיין:  כי אנחנו כולנו באותה ספינה

ג'נט שלום: אפשר תמיד לקיים דיון ממוקד בחסמים להקמת אנרגיות מתחדשות

ג'נט שלום:  אנחנו נהיה הראשונים

יעל דיין: אז יאללה בכיף

נעמה לזימי: כן, לא, אני אומרת שבמושב הבא אנחנו נעשה איזשהו באמת "זום-אין" יותר על הדבר הזה, נזמין שוב

נעמה לזימי:  עכשיו גם זה ייתן זמן להבין מה פה, בהחלט

יעל דיין: והדבר השני שיש פה חשיבות בהסתכלות הוליסטית על הבעיה, זה שמדובר בתקציבי ענק

יעל דיין:  אם אנחנו רוצים ליישם את כל יעדי הפיתוח הבר-קיימא אנחנו זקוקים לטריליוני דולרים בשנה

יעל דיין:  ואני אציג איך זה בא לידי ביטוי ביום-יום שלנו בכמה דוגמאות

יעל דיין:  אני באה מתחום הסביבה אז אני אציג את זה, אבל בטוחה שיש פה אנשים שיציגו את זה גם בתחומים חברתיים

יעל דיין:  הדוגמא הראשונה היא קרן האושר, שזה דבר נפלא לתרום את הכסף לשיקום של הוסטלים או לתנועות נוער, אבל אנחנו זקוקים לכסף הזה לטרנספורמציה של תמהיל האנרגיה

יעל דיין:  אפשר אחר כך גם למסות פחמן, אבל אם המיסוי הזה לא אחר כך נשתמש בו לעשות טרנספורמציה של מערכות אנרגיה, אז זה יתגלגל לציבור ואנחנו לא נרוויח מזה שום דבר

יעל דיין:  אז זו הדוגמא הראשונה

יעל דיין:  הדוגמא השנייה היא, אנחנו מדברים פה כל הזמן על איך לצמצם - - -     

נעמה לזימי: רגע, אפשר שקף קודם רגע? זה מקרה חמור מאוד שהיה, החלטת קרן האושר הייתה בחוק עם אנרגיות מתחדשות בתוכה

נעמה לזימי:  בא שר האוצר ואמר "לא אמרו כמה, וגם אפס זאת החלטה"

נעמה לזימי:  אנחנו שלחנו על זה מכתב חריף, אני עדיין לא קיבלתי עליו תשובה, אבל אנחנו לא צריכים לוותר על הסוג הזה

נעמה לזימי:  ועתירה זה מצוין שיהיה פה כי זה פשט, כשקרן האושר הוקמה ההתמודדות שלה הייתה גם עם אנרגיות מתחדשות מתוך תפיסה שחובה להחזיר את הכסף הזה חזרה לסביבה

יעל דיין: לא רק לסביבה, זה לדור העתיד

יעל דיין:  זה כסף של דור העתיד

נעמה לזימי: כל מה שהוא באמת בריאות הנפש וחינוך לא פורמלי וכל מה שכן הושקע שם, זה לא עומד בסתירה לעמידה בהחלטת החוק של הקרן, אז סליחה שהחזרתי אותך רגע

יעל דיין: זה בסדר

יעל דיין:  הדוגמא הבאה, אנחנו כל הזמן מדברים על הנושא של הפחתת פליטות, שזה באמת חשוב, אבל השאלה היא ביחס למה זה בא

יעל דיין:  האם, כמו שהוא ציין פה, האם זה בא ביחס לזיהום של מקור מים, יעד 6, האם זה בא ביחס לפגיעה בבריאות הציבור

יעל דיין:  מה, אנחנו צריכים לדעת את איך אנחנו מתעדפים את האירועים האלה

יעל דיין:  ועכשיו, אני לא נוקטת עמדה, אני רק אומרת שצריכה להיות פה ראייה הוליסטית של הממשלה או מי מטעמה שיחליטו מה הם הדברים הקריטיים שיעשו את ההבדל, ואיזה מחירים אנחנו מוכנים לשלם עליהם, ותמורת מה

יעל דיין:  זה לא השאלה מה הם הערכים החשובים, כל הערכים הם חשובים, אלא מה הערכים שיכריעו באמת

יעל דיין:  מה העלות מול תועלת

יעל דיין:  ופה ציין נציג האוצר שאנחנו נייצא את הגז, אז גם הם יצמצמו

יעל דיין:  לא, גם להם יש את היעדים שלהם, גם הם אמורים לקדם התחדשות, אז אני לא חושבת שזו ראייה נכונה

יעל דיין:  דוגמא נוספת היא התחבורה, שזה שוב, זו יוזמה נפלאה להעביר את כל התחבורה, לחשמל את כל התחבורה הציבורית, אבל אם אנחנו ממשיכים להשתמש בפחם, אז לא עשינו בזה שום דבר, להיפך

יעל דיין:      דוגמא קצת יותר, בוא נגיד, יותר מאקרו

יעל דיין:  אבל אנחנו יודעים שחשמול של כל התחבורה, אם אנחנו נעשה את זה בצורה של כלכלה לינארית, ועכשיו אנחנו נייצר עוד ועוד ועוד מכוניות, אנחנו בסופו של דבר נתרום לניצול שקורה היום באפריקה בכל מה שקשור למכרות ליתיום, אני לא יודעת עד כמה אתם מכירים, ומדינת ישראל היום שמתקשה עם 30,000 פליטים, תצטרך להתמודד עם מיליוני פליטים מאפריקה שיבואו לפה בגלל חוסר בטחון תזונתי ונושאים אחרים

יעל דיין:  אז זה אפילו קשור לנושאים של בטחון

יעל דיין:  עכשיו, כמובן שהכל קשור בהכל, וגם בטחון וגם חוזק המוסדות, אבל לכן קיימים ה-SDG, ולכן אנחנו צריכים לראות איך אנחנו מפתחים ראייה רב-תחומית של הנושא הזה, ותכלול של זה על ידי משרד ראש הממשלה

נעמה לזימי: בדיוק נכנסת לנו פה בנקודת הסיכום, אז ככה קלעת

יעל דיין: לא, לא, אוקיי בסדר, אני רק רציתי לסיים - - -     

נעמה לזימי: לא, התכוונתי שהתכלול של ראש הממשלה, אנחנו בדיוק כתבנו את זה פה לסיכום לוועדה כחלק מהמסקנות

יעל דיין: הבנתי

נעמה לזימי: אז את בדיוק עם הנקודה

יעל דיין: אז לגבי חוק האקלים, שוב, אני אומרת דברים לא פופולריים, אבל המשרד להגנת הסביבה, יש לו מעל 300 חוקים שהוא מתקשה באכיפה שלהם

יעל דיין:  אני, שוב, זה דו"ח מבקר המדינה שלפני חודש

יעל דיין:  מתוך 5,000 ומשהו מפגעי סביבה, רק 15 ניתן, בישראל, בשורה התחתונה, המזהם לא משלם

יעל דיין:  אין לנו, אנחנו לא מליחים לקבל מזה תקציבים, באמת לעשות אחר כך שיקום של מערכות הטבע

יעל דיין:  והשאלה היא באמת אם אנחנו נביא עוד איזשהו חוק שלא יוטמע ולא כל משרדי הממשלה ירתמו אליו, אז מה עשינו בזה

יעל דיין:  אנחנו חושבים שצריכה להיות פה וועדת היגוי בין-משרדית שתכלול את כל המשרדים, שכל אחד יראה איך הוא יכול להתחבר לזה ולייצר באמת טרנספורמציה במערכות של פסולת, של אנרגיה, של תחבורה

נעמה לזימי: שאם אני מבינה היום, גדעון, אין היום וועדה שבאמת משיבה את כל המשרדים לחשיבה משותפת, נכון?     

יעל דיין: דרך אגב, יש החלטת ממשלה 4631

נעמה לזימי: שהיא הייתה אמורה להיות - - -     

יעל דיין: שאפילו זה כבר, אפילו לא צריך חוק, זה כבר קיים, להטמעה אסטרטגית של היעדים בתוכניות העבודה של הממשלה

נעמה לזימי: כן, הטמעה, אבל היא לא יצרה את התכלול?     

יעל דיין: לא

נעמה לזימי: בדיוק

נעמה לזימי:  זו השאלה

יעל דיין: הדבר השני זה באמת תקציב קיימות

יעל דיין:  תקציב קיימות לצבוע את הכסף הזה שאנחנו או ממיסוי של באמת תאגידים מזהמים, או - - -     

נעמה לזימי: רק משפט אחרון

יעל דיין: כן, זהו, זה משפט אחרון

יעל דיין:  ומדידה אחידה, שזה הכי מתבקש, לפי ה-SDG כמובן

נעמה לזימי: תודה רבה

יעל דיין: תודה

נעמה לזימי: תודה לך, יעל

נעמה לזימי:  אני רוצה לעבור למאירה הנסון, חוקרת במרכז השל לקיימות

נעמה לזימי:  נחזור למשרדי הממשלה

נעמה לזימי:  וכמובן, הדור הצעיר, קולכם יישמע פה ויעטוף את כל הדיון

נעמה לזימי:  תודה

רוני ארז: שלום, אני רוני ארז, אני מנכ"לית של מרכז השל לקיימות

נעמה לזימי: שלום, רוני

רוני ארז: מאירה פה איתי, אני מקווה שנצליח לקצר את שתינו ואולי לתת את שתי ההערות שלנו

רוני ארז:  אז אני, כמו שאמרתי, אני מנהלת את מרכז השל לקיימות, אבל אני גם חברה בפורום האקלים, אני מובילה את אשכול עירוניות

רוני ארז:  ואני כאן כדי להגיד שמדינת ישראל מתעלמת, ולצערי גם הוועדה הנפלאה והמכובדת הזאת מתעלמת מהתפקיד הקריטי שיש לתחום תכנון ברמה המקומית והארצית בהיערכות וההפחתה של משבר האקלים - - -     

נעמה לזימי: אני ממש מצטערת

נעמה לזימי:  אנחנו פנינו כנגד ביטול נציג הצעירים בוועדת התכנון, כנראה בגלל זה לא ישימו את הנציג של הקבלנים

נעמה לזימי:  אז קצת ללמוד לפני שאת אומרת

נעמה לזימי:  זה יכבד את כולנו

רוני ארז: לא, אני מתכוונת שהם לא הגיעו לפה היום

נעמה לזימי: אמרת הוועדה הקיימת, אז אני רוצה להגיד שאנחנו כוועדת הצעירים פנינו בנושא שינוי נציגי התכנון, וגם כנראה תקענו את התהליך כזה, כי כרגע הוא לא קורה

נעמה לזימי:  אז אני מציעה להכיר

נעמה לזימי:  כן

רוני ארז: בסופו של דבר, התפקיד של מוסדות התכנון בהיערכות ובהפחתה של משבר האקלים הוא קריטי בעיקר בהשפעה הדרמטית שיש לתכנון על האוכלוסיות הפגיעות ביותר

רוני ארז:  ההזנחה מתבטאת בהיעדר הנחיות מרחביות מחייבות לתכנון מותאם אקלים, היעדר חיוב התקנה - - -     

נעמה לזימי: רק להוסיף, גם יוראי היה זה שבאמת הצליח בלחץ קשה להוציא את הפגיעה במתכננים בוועדת, אתה היית שם יום ולילה, אני רוצה רק לתת לך פה פירגון, רפורמה שיצאה מחוק ההסדרים בגלל שנציג הצעירים בכנסת עשה את עבודתו

נעמה לזימי:  אני חושבת שהחברה האזרחית צריכה לדעת להכיר גם מה הנציגים שלה עושים

נעמה לזימי:  אני רק אומרת את זה

רוני ארז: לא, לא, אני חושבת שקיבלת רושם מוטעה של מה שניסיתי להגיד

נעמה לזימי: זה לפי מה שאמרת

נעמה לזימי:  אוקיי

רוני ארז: מה שאני מנסה להגיד זה שסביב השולחן הזה, נציגי מינהל התכנון חייבים להיות, זה מה שאני אומרת

נעמה לזימי: בסדר

רוני ארז: ולשמוע את כולנו ולשמוע את הנאמר

רוני ארז:  כי בסופו של דבר מוקמות פה כל יום שכונות וערים שיהיה כמעט בלתי אפשרי לגור בהן בעוד ארבעים שנה

רוני ארז:  כבר היום את מסתובבת בערים חדשות יחסית כמו חריש, המידע למה יהיה פה עכשיו למה יהיה פה בעוד עשר, עשרים וארבעים שנה קיים, כולם יודעים אותו

רוני ארז:  ועדיין התכנון אינו מותאם, אינו מותאם לגלי החום, אינו מותאם להצפות, אינו מותאם בעצם לבנות פה שכונות שאי אפשר יהיה לחסוך בפליטות בגלל התכנון

רוני ארז:  בגלל שהתכנון הוא לא מותאם לאנרגיה מתחדשת, התכנון לא מותאם להליכתיות, לא מותאם לתחבורה ציבורית

רוני ארז:  ובעצם נעשה פה חטא על פשע

רוני ארז:  המשרדים עובדים קשה מאוד לנסות ולקדם - - -     

נעמה לזימי: הנה, מנהלת הוועדה אומרת לי שכבר נקבע הדיון על יעד 11 של עירוניות ובנייה

נעמה לזימי:  אנחנו נשמח שתהיו פה גם בדיון הזה, ונעשה כמובן, כל השותפים בחברה האזרחית מוזמנים שוב

נעמה לזימי:  אבל גם שתדעי שהוא כבר נקבע והוא בלו"ז

רוני ארז: מעולה

רוני ארז:  כי אני חושבת שבאמת נעשה פה עוול

רוני ארז:  יישובים חדשים, מאושרים, שכונות חדשות מוקמות בתקן ובסטנדרטים שהם לא תואמים אף מקום בעולם, ובטח שלא את ה"הוט-ספוט" שהוא מדינת ישראל

רוני ארז:  אז זה רק ככה נקודה נוספת לתוך שלל הנקודות

נעמה לזימי: תודה רבה

רוני ארז: ומאירה את רצית להוסיף על יעד 17?     

נעמה לזימי: כן

מאירה הנסון: אני פה גם בכובע של פרויקט משותף שלנו עם איתך מעכי ושתיל, פרויקט אג'נדה 2030, ואנחנו עובדים עם קואליציה של שותפים - - -     

נעמה לזימי: נכון, גם הייתם פה בפעם הקודמת, וזה חשוב מאוד

נעמה לזימי:  נכון

מאירה הנסון: ואנחנו מאוד מברכות באמת על הוועדה ועל התפקיד שהוועדה הזאת יכולה למלא, בייחוד בייצוב של יעדי האו"ם כמסגרת רלוונטית להסתכל על דברים

נעמה לזימי: נכון

מאירה הנסון: וחשבתי באמת להדגיש את הדבר הזה ובאמת לחזק את הדברים שאת אמרת, כי יש לנו גם הזדמנות של מסגרת אינטגרטיבית שמסתכלת גם על הזדמנויות לסינרגיה בין הדברים

מאירה הנסון:  אני גם אגיד משהו קצת על מה שנאמר מקודם, המטרה היא, אולי המטרה של מיטיגציה היא הפחתת היעדים, אבל המטרה של ה-SDG היא שיפור החיים שלנו, כן? גם גלובלית וגם מקומית

מאירה הנסון:  אז ההסתכלות הכוללת הזאת גם מכוונת אותנו, בפרט שיורדים לרמה של המטרות, להסתכל איפה יש סינרגיות בין הדברים

מאירה הנסון:  כמו ההזדמנויות באמת בחקיקת אקלים גם ליצור עבודות עתיד בשביל צעירים, שזה חיבור של מדיניות שעושים במדינות אחרות היום, כשמסתכלים על האקלים

מאירה הנסון:  או כמו שציינת, להסתכל על ההזדמנות של שיפור הדיור כדרך להתמודד גם עם אחד הגורמים המרכזיים שמשפיעים על פגיעות להון אנרגטי

מאירה הנסון:  אני חושבת שגם אחד הדברים שחשוב לזכור הוא שזה גם מסגרת שפועלת לפי עקרון של לא להשאיר אף אחד ואחת מאחור

נעמה לזימי: נכון

מאירה הנסון: וזה אומר לא להסתכל על שיעורים גלובליים, כמה אנרגיות מתחדשות, אחוזים כוללים, אלא איפה זה ביישובים, מה הייצוא ביישובים באשכול סוציו-אקונומי נמוך, מה האחוז שמיוצר בחברה הערבית, בחברה הבדואית, ומה החסמים לזה שכולם יהיו חלק מהמהפכה הזאת

נעמה לזימי: שיש לומר, תכנון בסוף הוא גם תשתיות בסיסיות, הוא לא רק, אנחנו נוהגים להסתכל על הבניין, על קורת הגג, לא, הוא החשמל, הוא המים, הוא המרחב

נעמה לזימי:  הוא כל המעטפת שסביבנו שאמורה להיות הקיום שלנו גם מחוץ לבית

נעמה לזימי:  ואלה שאלות שהן שאלות משמעותיות בערים בעידן החדש

נעמה לזימי:  ממש

מאירה הנסון: ואני חושבת שהמסגרת של ה-SDGs גם מתייחסת אליהם

מאירה הנסון:  זה לא בכדי שמשבר האקלים עוברת כחוט השני בכל היעדים השונים, כמו שראינו מקודם

נעמה לזימי: בדיוק

מאירה הנסון: בגלל שה-SDGs נוצרו מתוך ההבנה שמשבר האקלים הוא מכשול מרכזי ליישום דברים הומיגורואוניים, ייצור שוויון ובטחון אנרגטי

מאירה הנסון:  ועוד משהו שעובר כחוט השני בכל היעדים זה גם הנושא של שוויון מגדרי, וההיבט המגדרי

מאירה הנסון:  מדיניות אקלים, שהיא עיוורת מגדרית, היא בעייתית, בייחדו שנשים פגיעות יותר למשבר האקלים, הן פחות חסונות להתמודד עם תוצאות המשבר - - -     

נעמה לזימי: נכון, נקודה חשובה

מאירה הנסון: גם מדיניות האנרגיה המתחדשת היא עיוורת אקלימית, היא לא מסתכלת על היבטים שיכולים להיות רלוונטיים מבחינה מגדרית

מאירה הנסון:  אני חושבת שזה נושא שמן הראוי להסתכל אליו ולהתייחס אליו באופן פרטני

מאירה הנסון:  אז בשורה התחתונה, באמת כמו שנאמר כאן, משבר האקלים הוא איום גם חברתי, כלכלי, סביבתי, פוליטי, והיעדים הם מכוון ומצפן להתמודד איתם

מאירה הנסון:  אני גם מזכירה שהאו"ם הכריז על העשור הזה כעשור לפעולה במסגרת SDG

מאירה הנסון:  אין לנו הרבה זמן לפעול, אבל יש כאן גם הזדמנות גדולה לשינוי

מאירה הנסון:  תודה רבה על הדיון הזה

נעמה לזימי: ממש

נעמה לזימי:  תודה לכן

נעמה לזימי:  אתה רוצה משפט רגע?     

יוראי להב-הרצנו: רק משפט, כן

יוראי להב-הרצנו:  אני רוצה להתייחס לדברים של מנכ"לית השל

יוראי להב-הרצנו:  אוכלוסיית ישראל אמורה להכפיל את עצמה בשלושים השנה הקרובות, ואין חולק על הצורך לבנות ולפתח

יוראי להב-הרצנו:  אבל ההתרשמות שלי, ואני רוצה להמשיך את הדברים של יושבת הראש, היא שהפרדיגמה שאנחנו רואים טבועה היטב בחוק ההסדרים האחרון ובהתנהלות הכללית של האוצר, היא שהצורך לאזן את הפיתוח ואת הבינוי עם עקרונות של שמירה על הסביבה, הוא מטרד

יוראי להב-הרצנו:  הסביבה היא מטרד

יוראי להב-הרצנו:  היא קוץ שנמצא בסוליה של הליכי התכנון והפיתוח

יוראי להב-הרצנו:  זה מה שמעכב אותנו מלפתח

יוראי להב-הרצנו:      ולכן, את רואה בחוק ההסדרים האחרון שהסביבה הוגדרה כאויב שצריך להסיר מהדרך

יוראי להב-הרצנו:  את רואה את זה גם בולחו"ף, שהם הצליחו להעביר את היכולת להקים תשתיות לאומיות כבדות על החופים שלנו בלי הצורך להיוועץ, לאשר את הדבר הזה בולחו"ף

יוראי להב-הרצנו:  את הרצון להחיל, את כל הייעוץ הסביבתי של המשרד להגנת הסביבה בייעוץ חיצוני, כנראה פרטי

יוראי להב-הרצנו:  את ההקמה של מתקני חלוץ בלי צורך לעבור

יוראי להב-הרצנו:  זאת אומרת, את רואה פה ממש, מסמנים את הסביבה, ואני אומר שצריך להבין, ואני אומר את זה גם למשרד האוצר ואני מקווה שהדברים מחלחלים, לאט לאט, אבל מחלחלים

יוראי להב-הרצנו:  שתכנון שלא מאזן בין הצורך לפתח ולבנות, שאף אחד לא חולק עליו, ובין הצורך להתחשב בשמירה על הסביבה, הוא תכנון פגום שאין לנו מקום במדינה מפותחת, ודאי שלא בישראל, שהולכת להיות המקום הכי צפוף שבעולם המערבי

יוראי להב-הרצנו:       לכן אני אומר, המדיניות שאתם מקדמים, אמנם תביא לפיתוח מאוד מאוד מואץ, אבל המחיר שבני הדור שלנו ובני הדורות הבאים ישלמו כאן הוא מחיר יקר, שהריבית דריבית דריבית שלו, אני לא חושב שאנחנו נוכל לעמוד

יוראי להב-הרצנו:  לכן אני אומר, אני מתריע ואני מפציר בכם לשנות את הפרדיגמה הזאת ולהתחיל להתייחס לסביבה כחלק בלתי נפרד מהליכי התכנון, כי ככה זה צריך להיות

יוראי להב-הרצנו:  אז אני מחזק מאוד את הדברים שלך כי הם באמת קריטיים וזעקים

יוראי להב-הרצנו:  זאת אומרת, כל סנט שמשקיעים בתכנון ראוי הוא מכפיל, משלש, מרבע ויותר בתנובות שהוא מייצר לנו ולאיכות החיים שלנו כאן

נעמה לזימי: גם מתחבר לבחירות המקומיות שיהיו בקרוב

יוראי להב-הרצנו: כן, תודה

נעמה לזימי: זה גם ייכנס לדיון הבא, ואתם גם בטח תבואו לדיון הזה

יוראי להב-הרצנו: אז כל הכבוד השל

נעמה לזימי: לגמרי

נעמה לזימי:  אני רוצה לעבור לניר סתיו, מנהל השירות המטאורולוגי של משרד התחבורה

נעמה לזימי:  לום, ניר, תודה שהגעת

ניר סתיו: אז אנחנו, כשירות מטאורולוגי, תומכים כמובן בכל המאמץ הממשלתי של היערכות לשינוי אקלים

ניר סתיו:  כמו שנאמר פה בדיוק עכשיו על הנושא של התכנון, תכנון שצופה פני עתיד, אם זה באמת בבנייה עירונית, אם זה ברמת בתקנים ובמתקני אנרגיה וכן הלאה, ככל שמספקים מידע יותר טוב ויותר שאפשר לסמוך עליו, אמין, אז אנחנו יכולים לסייע בתכנון הנכון לקראת 2050 ולקראת סוף המאה

ניר סתיו:  אחד מהמאמצים הגדולים שאנחנו עושים כרגע זה הקמת מרכז חישובים אקלימי

נעמה לזימי: יש צפי מתי הוא קם?     

ניר סתיו: הוא, למעשה, אנחנו מחכים שיעברו התקציבים מהמשרדים השונים, כי מהאוצר לא קיבלנו, אז אנחנו מחכים שזה יגיע מהמשרדים שכן - - -     

נעמה לזימי: אבל כעיקרון זה תוקצב?     

ניר סתיו: זה מתוך תקציבי המשרדים

נעמה לזימי: אז אנחנו נשאל מתי יעברו התקציבים בסיכום הוועדה

ניר סתיו: וברגע שיעבור הכסף, הוא אמור, על פי החלטת ממשלה, להגיע בקרוב

ניר סתיו:  אז אנחנו נקים אותו, אנחנו נקים אותו בסביבת ענן של אחת מהחברות

נעמה לזימי: מצוין

ניר סתיו: וכבר בשנה הבאה יתחילו לזרום נתונים של תחזיות ברזולוציה גבוהה וכן הלאה

נעמה לזימי: מעולה

נעמה לזימי:  זה מעולה

נעמה לזימי:  אני שמחה על הדיווח

נעמה לזימי:  תודה רבה, ניר

נעמה לזימי:  אני רוצה לעבור לד"ר נגה נאור, עמיתת ממשק במשרד התחבורה

נעמה לזימי:  שלום, נגה, תודה שאת פה

נגה נאור: שלום, תודה

נגה נאור:  אני יכולה לדבר על העניין של ההיערכות

נגה נאור:  המיטיגציה זה פחות או יותר עניין של ניר

נגה נאור:  ואני אגיד שהוקדמה וועדה שעובדת ביחד איתי, בראשותו של ניר סתיו, נמצא שם ד"ר שי סופר, המדען הראשי של משרד התחבורה

נגה נאור:  נמצא שם גם עופר אלישר, סמנכ"ל אסטרטגיה של משרד התחבורה, ומיכל קלה בן חמו, שהיא אחראית חירום

נגה נאור:  ואני יכולה להגיד שאנחנו קיימנו כנס גדול שבו אספנו את התאגידים השונים של משרד התחבורה שנמצאים תחתיו, במטרה לנסות קודם כל ליצור איזושהי פלטפורמה וליישר קו

נגה נאור:  וכמובן שעשינו הצגה, כמובן דרך השירות המטאורולוגי, ועל מנת להבין מה החסמים ומה הבעיות ואיפה זה הולך לפגוש את משרד התחבורה, ואנחנו כבר הוצאנו מדריך למעשה שיעזור כדי לגבש את התוכנית, שבסוף השנה אנחנו נוציא את נייר המדיניות עם כל ההמלצות שלנו כיצד המשרד צריך ליישם את תוכנית ההיערכות שלו

נעמה לזימי: מצוין

נעמה לזימי:  אבל יש ככה איזה תאריך, סביבת זמן שאת יכולה להתחייב אליה או שאת לא?     

נגה נאור: למה הכוונה?     

נעמה לזימי: להוצאת הנייר הרשמי

נגה נאור: הנייר עד סוף השנה

נגה נאור:  זאת אומרת אוקטובר-נובמבר כבר יהיה הנייר

נעמה לזימי: בסדר גמור, טוב לדעת

יוראי להב-הרצנו: יש לי שאלה קטנה

יוראי להב-הרצנו:  אמנם לא קשורה להיערכות המדינתית לחשמול או להפחתת הפליטות, כמה אחוז מצי הרכב הממשלתי הוא היברידי או חשמלי? אם את יודעת

נגה נאור: אני לא יודעת להגיד את הנתון

נגה נאור:  אני כן יודעת שנכון לעכשיו כ-17% זה הגדילה של התחבורה החשמלית מתוך הרכבים החדשים שמגיעים

יוראי להב-הרצנו: אני מדבר לא על המדינה, אלא על צי הרכב הממשלתי, שהוא אמור להיות החלוץ של האירוע

נעמה לזימי: למרות שאם כבר השאלה, יוראי, היא כל צי הרכב של המגזר הציבורי

נעמה לזימי:  כי זו כבר המסה היותר גדולה מאשר הזה

יוראי להב-הרצנו: אני חושב שברגע שמקבלי ההחלטות יצטרכו לנסוע ברכבים חשמליים ויבינו את הפערים האדירים שיש בתשתית הטעינה - - -     

נעמה לזימי: חשיבות תחנות טעינה, נכון

יוראי להב-הרצנו: לכן, אנחנו דחפנו את זה בכנסת, כי ברגע שיותר חברי כנסת יבינו, אחד עד כמה זה הרבה יותר נכון, ו-ב', מה קורה כשאתה נוסע עכשיו לפגישה - - -     

נעמה לזימי: אפשר גם כמונו בתחבורה ציבורית קצת

יוראי להב-הרצנו: חד משמעית

נגה נאור: זהו, רציתי להגיד את זה

קריאה: על תשתיות, הנה, אני יכולה להגיד משהו

נעמה לזימי: אני, גילוי נאות, אין לי רישיון

נעמה לזימי:  אז אני, כל פעם שאני לא עם הצוות אני בתחבורה ציבורית

יוראי להב-הרצנו: הרב-קו - - -     

קריאה: את מסתמכת על התחבורה הציבורית העתידית שנבנה בישראל

נעמה לזימי: כן

נעמה לזימי:  אני גם רואה את כל תחלואיה כל הזמן, כי אי אפשר לעבור - - -     

קריאה: כנ"ל, כן

יוראי להב-הרצנו: זהו, בתל אביב, באזור המרכז יותר קל להסתמך על תחבורה ציבורית, אבל כשאנחנו צריכים לנסוע לפגישות בצפון או בדרום הרחוק אז קשה להסתמך עליה, אם אתה צריך לעשות מעבר לפגישה הספציפית הזו

יוראי להב-הרצנו:  לכן, אני תוהה, כי יש פיילוט עכשיו שמתחיל בכנסת, השאלה אם את מכירה משהו בצי הממשלתי

נגה נאור: אני מכירה את זה רק מתוך ביקור שעשיתי כחלק מתוכנית שאני נמצאת בכנסת

נגה נאור:  להגיד נתונים אני לא יודעת

נגה נאור:  אני כן, אם יורשה לי לומר, שמהניסיון שלי במשרד התחבורה, הקצר, אין תפקיד ייעודי לנושא של היערכות לשינוי אקלים, וזה תקף גם באופן רוחבי במשרדי הממשלה, וזה דבר מאוד חשוב שיש לתת עליו את הדעת

נעמה לזימי: מסכימה

נגה נאור: כי המיטיגציה, היא תהיה יעילה רק כאשר היא לוקחת היערכות קדימה

נעמה לזימי: זה בדיוק העניין

יוראי להב-הרצנו: נכון, חד משמעית

נעמה לזימי: התפקיד הייעודי בתוך המשרד הזה - - -     

ג'נט שלום: אני רק אולי אגיד על עמדות טעינה? רק אני אגיד משפט אחד על עמדות טעינה, שאנחנו עובדים על זה די קשה בשיתוף עם משרד התחבורה ומשרד האנרגיה, ורק ב-2022 הצליחו להקים 2,600 עמדות טעינה, ואנחנו ממשיכים בכל הכוח

ג'נט שלום:  גם מהירות וגם איטיות

נעמה לזימי: יפה מאוד

נעמה לזימי:  זה משמח ממש

יובל צלנר: לשאלה של יוראי לגבי רכש של רכבים חשמליים, אז שני דברים צריך להגיד

יובל צלנר:  קודם כל, מי שאחראי על הנושא הזה בממשלה זה החשב הכללי

יובל צלנר:  יש מינהל הרכב, מינהל הרכב ומינהל הדיור

יובל צלנר:  זה שלושה מינהלים תחת החשב הכללי

יובל צלנר:  יש יעדים, יש תוכניות למינהל הרכב לקנייה של רכבים חשמליים באופן מלא בשנת 2026

יובל צלנר:  אבל יותר חשוב מזה, ב-COP הקודם, ב-COP בשארם, מינהל הרכש, החשב הכללי, בעצם התחייב שעד ל-COP דובאי, חלק ממאמץ גלובלי שארצות הברית מובילה, שעד COP דובאי תהיה תוכנית ממשלתית להפחתת פליטות גזי חממה, לאיפוס פליטות גזי חממה מהממשלה ומהמגזר הציבורי

יובל צלנר:  אז זה משהו שהיום החשב הכללי עובד עליו

יובל צלנר:  דקל כהן, סגן חשב הכללי, עובד על תוכנית

נעמה לזימי: בסדר, אני חייבת פשוט להמשיך

נעמה לזימי:  תודה

יובל צלנר: רק כדי לענות על השאלה

נעמה לזימי: תודה רבה

יוראי להב-הרצנו: מהמם

נעמה לזימי: אנחנו חייבים להמשיך

נעמה לזימי:  אני רוצה רגע לעבור, אני מיד חוזרת גם אליכם, נעשה כאן פינג-פונג, לניקה ברדיצ'בסקי, צוות ממשל במחאת הנוער למען אקלים

נעמה לזימי:  ניקה, איזה כיף שאת פה

ניקה ברדיצ'בסקי: היי, תודה רבה לכולם

ניקה ברדיצ'בסקי:  אז תודה על הדיון הזה

ניקה ברדיצ'בסקי:  אז אני ניקה, עוד רגע בוגרת של תנועת נוער למען האקלים, פעילה בצוות ממשל כבר שלוש שנים פחות או יותר

ניקה ברדיצ'בסקי:  אז קודם כל, אני אשמח להגיד, בתור נציגת דור העתיד כאן, חוק האקלים שאמור היה לעלות לחקיקה בוועדת שרים ביום ראשון, לצערי לא עלה

ניקה ברדיצ'בסקי:  היעדים שלו היו שאפתניים אבל לא הצליחו להגיע להסכמות

ניקה ברדיצ'בסקי:  ואני חושבת שחוק האקלים שצריך לעבור, העבודה שלי היא סביב הפחתת פליטות וסביב היעדים באנרגיה מתחדשת, ואיך אנחנו נאכוף את בחוק ואיך נעגן את זה

ניקה ברדיצ'בסקי:  וכל דבר שקורה היום בכנסת ובמשרדי הממשלה זה מה שאחר ישפיע על העתיד שלי, של כולנו, של כל הדור הצעיר, ובגלל זה אני מאוד מאוד מודאגת

ניקה ברדיצ'בסקי:  כי אני רואה את הנתונים ואני רואה את מה שמדברים כאן ואני מרגישה שיש איזשהו פער בין הנתונים שאני רואה לבין ההתחייבויות, לבין מה שמדברים בדיונים ואומרים שיקרה, אבל בסוף הוא לא קורה

ניקה ברדיצ'בסקי:      הייתה מערכת בחירות לאחרונה

ניקה ברדיצ'בסקי:  לפני מערכת הבחירות פורסמה מפת דרכים של משרד האנרגיה

ניקה ברדיצ'בסקי:  מפת דרכים שבעצם מראה את המשרד בעצם מתכוון לעמוד ביעדי האנרגיה

ניקה ברדיצ'בסקי:  אחר כך היה אמור להיות דיון שבו המנכ"ל היה אמור להגיע ולהציג את התכונית, אבל זה לא קרה כי בדיוק התפזרה הכנסת

ניקה ברדיצ'בסקי:  כרגע אנחנו נמצאים במצב שמזג האוויר משתנה, אנחנו רואים את זה, ואני לא חשובת שאנחנו ערוכים למצב שבו יש 40 מעלות, ואני לא יודעת כמה יש מתקני אגירה שעובדים ובעצם אוגרים את האנרגיה

ניקה ברדיצ'בסקי:  וכרגע במשק החשמל יש רק עשרה אחוזים של אנרגיה מתחדשת שמיוצרת מכל משק החשמל

ניקה ברדיצ'בסקי:  ואני חושבת שאם נסתכל גם ברמה העולמית, מבחינת המפה העולמית, אנחנו נמצאים די מאחור, שזה עצוב

ניקה ברדיצ'בסקי:  בגלל שמדינות אחרות מייצרות מכמה סוגים אנרגיה מתחדשת ולנו יש פה את הפוטנציאל הסולארי, ובגלל זה אנחנו אמורים להיות ראשונים וגם לדחוף שיתופי פעולה, ולדחוף שיתופי פעולה בין-אזוריים, וגם דרך זה לקדם יותר שלום

ניקה ברדיצ'בסקי:  ואני מאוד מקווה שנגיע ל-COP 28 עם חוק אקלים, ושיהיה לנו טיפה יותר נתונים להציג

ניקה ברדיצ'בסקי:  וברור לי שיש את - - -     

נעמה לזימי: לפחות מישהו פה אמרה את זה ששיתופי פעולה אזוריים הם גם כלי דוחף לכינון יחסים ושלום

נעמה לזימי:  תודה לך, ניקה

ניקה ברדיצ'בסקי: תודה

נעמה לזימי: קודם כל על המשפט הזה, שאני חושבת שהוא התקווה שלנו בסוף

נעמה לזימי:  ההבנה שאנחנו לא נמצאים באיזה חלל ריק, מדינה מבודדת, בלי שום דבר

נעמה לזימי:  כל מה שנעשה היום, כל מה שקורה במדינות השכנות שלנו, משליך על משבר האקלים, והדבר הזה הוא מחובר, הוא לא נפרד

נעמה לזימי:  ויש לנו חובה להבין שאם יש משבר מים במדינה סמוכה לנו, בסופו של דבר גם אנחנו נפגעים מזה, ואילו הדברים, נראה לי, הכי חשובים שנאמרו פה בהקשר הזה

נעמה לזימי:  קצת גם תקווה לחיים יותר טובים, גם בהקשר שלנו כבני אדם

ניקה ברדיצ'בסקי: תודה

ג'נט שלום: אז אולי אני רק אגיד על הנקודה האחרונה שאנחנו על זה

ג'נט שלום:  גם בקידום של המים וגם בחשמל, "פרוספריטי גרין" ו"פרוספריטי בלו" עם ירדן, וגם בשיח עם מצרים, והקמת הארגון האזורי, שאמנם הוא לגז טבעי אבל הוא קירב מאוד בין המדינות – ה-MGF

ג'נט שלום:  ואנחנו לגמרי רואים את התמונה האזורית ולא רק את התמונה הספציפית שלנו

נעמה לזימי: זה ממש חשוב, הנקודה פה

נעמה לזימי:  אני עוברת רגע לד"ר איזבלה קרקיס, מנהלת המחלקה לאפידמיולוגיה סביבתית

נעמה לזימי:  היא יצאה? סליחה, אז אני חוזרת שוב לנוער

נעמה לזימי:  תום שרצר בר, מועצת התלמידים הארצית

נעמה לזימי:  תום, תודה שאת פה

תום שרצר בר: תודה רבה, קודם כל

תום שרצר בר:  גם על הוועדה הזאת וגם על האפשרות להיות נוכחת כאן ובעוד הרבה וועדות בנושא הזה

תום שרצר בר:  אז כמו שהצגת, קוראים לי תום שרצר בר, אני נציגת מועצת התלמידים והנוער הארצי, אני תלמידת כיתה י' מתל אביב-יפו

תום שרצר בר:  והאמת, שחוץ מזה שאני תלמידת כיתה י' אני גם לומדת שיעורי קיימות במסגרת מבוא לביולוגיה בבית ספר

תום שרצר בר:  קודם כל, חבל שמשרד החינוך לא כאן, השיעורים הם מאוד מוצלחים ואני חושבת שהם מאוד מאוד מאוד קריטיים להמשך ההתמודדות שלנו עם משבר האקלים, כשהשרביט יעבור לידיים של הדור שלי

תום שרצר בר:  אני לומדת בשיעורים האלה על כל כך הרבה פתרונות אפשריים למשבר האקלים, חלקם הוצגו כאן וחלקם לא

תום שרצר בר:  אני קיבלתי 100 במבחן בקיימות אז עכשיו אני מכירה - - -     

נעמה לזימי: כבוד

תום שרצר בר: אז עכשיו אני מכירה עשרות דרכים להתמודדות עם משבר האקלים, את ההשלכות החברתיות והכלכליות שלהם על העתיד שלי

תום שרצר בר:  אני מכירה את ההמצאות הטכנולוגיות החדשניות שיכולות לעזור, אבל אני מרגישה חוסר אונים בגלל שבשטח אני לא רואה שום דבר מהדברים מיושם

תום שרצר בר:  אני מרגישה כאילו רק אנחנו יודעים, משום מה, על הפתרונות האלה, או רק אנחנו חוששים כמו שצריך לחשוש מהמשבר הזה, וכלום לא באמת מיושם בשטח כדי לפתור את זה

תום שרצר בר:  הכל כל כך כל כך מאיים, לא רק בשבילי, אלא בשביל מיליוני בני ובנות נוער שאני מייצגת תחתיי ומכירה

תום שרצר בר:  והנוער הוא אל שאנן בכלל, אנחנו מדברים, אנחנו מפגינים, אנחנו מציעים פתרונות, אנחנו יושבים כאן בכנסת, גם אני וגם ניקה וגם עוד המון המון אנשים

תום שרצר בר:  אנחנו מתעקשים על זה ואנחנו בעיקר חוששים, ובצדק

תום שרצר בר:  זה ההווה של כולנו אבל זה בעיקר העתיד של הדור שלי, בעיקר אנחנו נחווה את ההשלכות ההרסניות והקיצוניות של משבר האקלים

תום שרצר בר:  ויש רק מעט שניתן לנו באופן אישי לעשות כבנות ובני נוער, ולכן אנחנו כאן, יושבים כאן המון ומנדנדים לכם קצת, ומבקשים בעיקר מחברי הכנסת, מכם, וגם משאר חברי הכנסת שלא יושבים כאן עכשיו, וממשרדי הממשלה, לעשות את ההפרדה הזאת קודם כל בין השקפות פוליטיות לבין התמודדות עם משבר האקלים

נעמה לזימי: לגמרי

תום שרצר בר: כי הוא חד משמעית מאיים על כל האוכלוסייה ועל כל העולם, ברמה שהיא כל כך הרבה יותר גדולה מאיתנו

תום שרצר בר:  ואני חייבת להגיד גם - - -     

נעמה לזימי: הבעיה תום, שיש פה גם חברי כנסת שהם מכחישי משבר אקלים

יוראי להב-הרצנו: שרים

נעמה לזימי: צריך להגיד את זה, מה לעשות

נעמה לזימי:  גם שרים, כן

נעמה לזימי:  שזו תופעה שהיא בעייתית מאוד

נעמה לזימי:  כן

תום שרצר בר: אני מרגישה כאילו אנחנו, אלה שיושבים בחדר הזה, היחידים שמודעים לפתרונות של משבר האקלים, ואני חושבת שזה צריך להיות משהו שהוא בראש סדר העדיפויות של כולנו

נעמה לזימי: נכון

תום שרצר בר: ואני חייבת להגיד שיושבת הראש וחברי הכנסת, הזכרתם קצת את החשיבות הקריטית של חקיקה בנושא הזה, כי בלי חקיקה קצת קשה להתקדם בלי הקווים המנחים האלה שיראו גם למשרדי הממשלה וגם לשאר החברה מה לעשות ואיך לעשות ויחייבו את כולנו לעמוד באתגרים של משבר האקלים

תום שרצר בר:  אז קודם כל, כולנו, כל בנות ובני הנוער במדינת ישראל נושאים אליכם ואל שאר חברי הכנסת שלא נמצאים כאן את העיניים לקדם חקיקה בנושא הזה, כמו שהזכרתם, ולפעול למען פתרון משבר האקלים ולמען הדור שלנו

תום שרצר בר:  תודה רבה

נעמה לזימי: תודה, תום

נעמה לזימי:  מדהימה, ממש

נעמה לזימי:  אני רוצה לעבור חזרה לד"ר איזבלה קרקיס, מנהלת מחלקה לאפידמיולוגיה סביבתית במשרד הבריאות

נעמה לזימי:  תודה שאת פה

איזבלה קרקיס: שלום רב ותודה על ההזמנה

איזבלה קרקיס:  אנחנו במשרד הבריאות רואים חשיבות רבה בנושא הזה

איזבלה קרקיס:  אנחנו, במהלך 2022, צוות שלנו, גם אגף אסטרטגיה וגם חטיבת בריאות הציבור, עבדנו על מיפוי של תחומים שרלוונטיים מבחינת האחריות של משרד הבריאות בכל ההיבט הבריאותי של שינוי האקלים, ואנחנו זיהינו שישה תחומים רלוונטיים ביותר מבחינת היערכות של מערכת הבריאות בתנאי שינוי האקלים

איזבלה קרקיס:  בעצם התחומים האלה כוללים גם העברת מערכת הבריאות למערכת ירוקה, שאנחנו כוללים בתוך המושג הזה גם התייחסות למקורות אנרגיה מתחדשות בבתי חולים ובכלל במערכת

איזבלה קרקיס:  גם טיפול בפסולות מסוגים שונים, וגם העניין של התזונה בהקשר למצבי חולי של המטופלים שלנו

איזבלה קרקיס:  וגם העניין של הטיפול בפסולות מסוגים שונים, זה עניין שמאוד קשור להעברת מערכת הבריאות למערכת ירוקה

איזבלה קרקיס:  התחום השני שזוהה כמאוד רלוונטי ונכון ביותר להתייחס אליו, וקיבל גם התייחסות של מנכ"ל המשרד, זה בעצם מצבי חירום אקלימים בהקשר למצב בריאות ורמת בריאות של מדינת ישראל באופן כללי

איזבלה קרקיס:  אנחנו עובדים על התרחישים יחד עם המשרדים הרלוונטיים

איזבלה קרקיס:       בשיתופי פעולה עם משרדי ממשלה אחרים, וגם עם אנשי אקדמיה ועם חברה אזרחית, אנחנו בעצם בונים מפה של התייחסויות וחשיבות של טיפול בנושאים ספציפיים בתחום של מצבי חירום

איזבלה קרקיס:  בשיתוף פעולה עם השירות המטאורולוגי נבנו כמה מאגרי מידע משותפים והייתה עבודה בנושא הזה

איזבלה קרקיס:  התייחסנו למצבי חירום ספציפיים, כמו למשל גל חום וההשפעות הבריאותיות, יחד עם אנשי אקדמיה אנחנו נמצאים בקשר רציף והדוק לגבי הבנה של סוגי התחלואה הרלוונטיים ביותר

איזבלה קרקיס:  גם עדכונים ברמה הבינלאומית בתחום הזה מאוד רלוונטיים ונכונים, ויחד עם זה, כפי שהכריז ארגון הבריאות העולמי, המידע הכללי קיים אבל הוא יהיה מאוד רלוונטי בהתאם לאוכלוסייה ובהתאם למיקום הגיאוגרפי של כל מדינה

איזבלה קרקיס:  וכך יש בעצם חשיבות בבדיקה של הקשרים האלה וההשפעות האלה ספציפית במדינת ישראל, וכך אנחנו פועלים

איזבלה קרקיס:  והקשר עם אנשי האקדמיה מאפשר לנו לדעת קצת יותר, להעמיק במספרים הספציפיים שקשורים למצבי בריאות

איזבלה קרקיס:       וחשוב גם לציין פה שמשרד הבריאות רואה היערכות לשינוי האקלים גם בהיבט האדפטציה וגם בהיבט המיטיגציה

איזבלה קרקיס:  שבעצם מערכת הבריאות הירוקה היא חלק גדול, זה בעצם המיטיגציה

איזבלה קרקיס:  ולעומת זאת, קבלת המידע, קבלת ידע, וביצוע המחקרים הספציפיים הרלוונטיים לתחום, זה יותר היבט האדפטציה מבחינתנו

איזבלה קרקיס:  ועוד נקודה מאוד חשובה מבחינת הנושא, שתי נקודות בעצם שאנחנו מדברים, שני תחומים, שזה בטחון תזונתי, שמבחינת משרד הבריאות לא מדובר פה רק על כמות האוכל אלא על איכות של המזון בהתאם למצבי הבריאות הרלוונטיים

איזבלה קרקיס:  משפט שמאוד חשוב מבחינתי להוסיף, למרות העשייה הגדולה ולמרות התובנות המקצועיות שלנו, החסר בתקצוב שמותאם לצרכים הספציפיים והחסר בכוח אדם, זה שני דברים שהם כל כך משמעותיים מבחינת היכולת והרצון של אנשי המקצוע במשרד הבריאות להתקדם ולהוסיף יותר מבחינת הביצועים שלנו

נעמה לזימי: תודה רבה לך

נעמה לזימי:  זה חשוב מאוד

נעמה לזימי:  אני רוצה לעבור לצחי פיין בוים, משרד הרווחה

נעמה לזימי:  דובר אחרון

צחי פיין בוים: אני, ונגה תשלים אותי בכמה משפטים

נעמה לזימי: נגה תשלים, בוודאי

נעמה לזימי:  נגה אדלר שטרן, תודה רבה

נעמה לזימי:  אני פשוט ב-10:57 חייבת לקרוא פרוטוקול

נעמה לזימי:  כן

צחי פיין בוים: אז שני משפטים קצרים

צחי פיין בוים:  משרד הרווחה, בתחילת ההיערכות של החלטת הממשלה לשינוי האקלים, לא היה במשרדים שעסוקים בזה, אבל ההבנה שהון אנרגטי, ובכלל ההשפעה של משבר האקלים על אנשים מוחלשים על כל המגוון - - -     

נעמה לזימי: הקו הראשון להיפגע

צחי פיין בוים: נכון

צחי פיין בוים:  ולכן הצורך שלנו הוא גם להבין, קודם כל להבין בכלל איך זה משפיע על אנשים שאנחנו היום מטפלים בהם, ואיזה עוד אנשים עלולים להיות נזקקים לשירותי רווחה במסגרת ההשפעות של שינוי האקלים

צחי פיין בוים:  אנחנו היום בעבודה על תוכנית משרדית בנושא - - -     

נעמה לזימי: משבר חיטה, כולה הלחם, כבר זה משפיע על אוכלוסיות

נעמה לזימי:  זה כל כך חשוב מה שאתה אומר, כי כל הדברים האלו פשוט פוגשים ישר את מי שעומדים בקו ראשון

יוראי להב-הרצנו: עוני אנרגטי

נעמה לזימי: כן, ממש

צחי פיין בוים: חד משמעית

צחי פיין בוים:  הצורך הזה, קודם כל בלהבין, במודעות בכלל להבין את הקשר בין מששבר האקלים לבין שירותי רווחה הוא לא אינטואיטיבי, ולכן יש פה עבודה גם בתוך המשרד אצלנו וגם מול הגורמים השונים שאנחנו עובדים איתם – רשויות מקומיות וכו', לייצר את ההבנה שיש פה קשר שצריך להיערך עליו

נעמה לזימי: יפה

צחי פיין בוים: וכמו שנאמר פה בדיון הזה ובמקומות אחרים, שזה כאן ועכשיו

צחי פיין בוים:  והצורך הזה לפעול ולהיערך הוא בדחיפות

צחי פיין בוים:  ונגה תפרט ככה על דברים שכבר עשינו

נגה אדלר שטרן: אז אולי אני אתחיל, תודה על ההזדמנות לספר על מה אנחנו עושים

נגה אדלר שטרן:  אז קודם כל נגיד שכבר הגשנו תוכנית ראשונית במאי שנה שעברה

נגה אדלר שטרן:  היא הייתה בעצם פרי פעולה של צוות עבודה בתוך המשרד, שכלל נציגים מכל האגפים במשרד, מכל המינהלים, ובעצם ממש עשינו "זום-אין" לכל מינהל, איך כל מינהל, למשל מינהל מוגבלויות, מינהל שלם שעוסק באוכלוסיות קצה, ומינהל לאזרחים וותיקים, כל אחד בעצם עשה בדיקה בתוך הבית שלו איך אפשר, איזה מענים צריך לפתח עבור אוכלוסיות פגיעות שבתחומי אחריותו לנוכח שינויי האקלים

נגה אדלר שטרן:  אני רוצה כן להתייחס, נמצאת פה ג'נט, אז אני כבר אנצל את ההזדמנות להגיד שהחלטת ממשלה 1515 קבעה שבעצם עיריית ירושלים, יחד עם משרד הרווחה ומשרד האנרגיה, צריכים להכין תוכנית מענה להתמודדות עם תופעת מחסור באנרגיה בירושלים, ואנחנו בעצם במאמצים כבר מספר חודשים לקדם את התוכנית הזאת

נגה אדלר שטרן:  אנחנו חוצבים את הדרך

נגה אדלר שטרן:  כי תופעת העוני באנרגיה היא לא מוכרת ולא ממופה בישראל, אז אנחנו בעצם - - -     

נעמה לזימי: היה גם בג"ץ חשוב בנושא הזה בשנה שעברה, של מניעת ניתוק המשפחות

נגה אדלר שטרן: נכון, היה בג"ץ חשוב

נגה אדלר שטרן:  נכון, אז בעצם כל פעולה שכבר נעשתה, לרבות הבג"ץ הזה, היא עוד אבן, או אבן - - -     

נעמה לזימי: הוא בג"ץ חשוב כי הוא נותן לכם כלי

נגה אדלר שטרן: שנותנת לנו גם לקדם את התוכנית הזאת

נגה אדלר שטרן:  התכונית בעצם תתייחס למיפוי ואבחון התופעה, למענים אפשריים, ואיך בעצם מיישמים תוכנית ברשות מקומית, כשהציפייה היא לעשות לה בסופו של דבר "אפ-סקיילינג" לעוד רשויות מקומיות

נגה אדלר שטרן:  עוד דבר שעשינו בשנתיים האחרונות, אנחנו בעצם יצרנו מסד נתונים ומיפוי של אוכלוסיות פגיעות שמקבלות שירות במערכות הרווחה ברשויות המקומיות, זה נותן מבט מאוד מאוד מעמיק על איפה נמצאות אוכלוסיות פגיעות

נגה אדלר שטרן:  ובשילוב, בהתייחס למה שאמרה רוני מקודם, היכולת באמת לראות ברשות המקומית, מצד אחד איפה קיימת פגיעות אקלימית ומצד שני איפה מתגוררות אוכלוסיות פגיעות, ולייצר מענים מותאמים, היא מאוד מאוד חשובה

נגה אדלר שטרן:  אני אגיד שעוני באנרגיה מטופל, למשל, גם בעיריית חיפה, שיש לנם צוות רב מקצועי שעוסק בזה

נגה אדלר שטרן:  בעיריית כפר סבא יש כבר ניצנים של פעילות

נגה אדלר שטרן:  אבל אנחנו כולנו בדרך שהיא יחסית חדשה ומפלסים אותה, חורשים את השדה

נעמה לזימי: ואנחנו איתכם בדרך הזו

נעמה לזימי:  תודה רבה

נעמה לזימי:  יוראי יגיד ככה משפט ואני אסכם מהר

יוראי להב-הרצנו: כן, ממש משפט

יוראי להב-הרצנו:  ים הקרח באנטרקטיקה נמצא בנקודה הכי נמוכה שהוא נמצא בה מאז התחילו המדידות על ידי לוויינים

יוראי להב-הרצנו:  המעלות באוקיינוס האטלנטי, השנה, באביב הזה, הן הכי גבוהות אי פעם

יוראי להב-הרצנו:  ומה שנמצא בים לא נשאר בים

יוראי להב-הרצנו:  אנחנו צפויים לראות אירועי קיצון מחריפים, וודאי בישראל שנמצאת על ה"הוט-ספוט", וזה מחייב אותנו להיערכות מיידית באמצעות חוק אקלים

יוראי להב-הרצנו:  אני רוצה לומר שבכנסת הזו, שהיא מאוד מאוד מאתגרת ברמה הסביבתית והאקלימית, גבירתי יושבת הראש, את שותפה אמיתית ולוחמת סביבתית באמת

נעמה לזימי: יש פה עוד כמה שותפים

יוראי להב-הרצנו: נכון

יוראי להב-הרצנו:  ואני רוצה לומר, ממש לפרגן לך, כי אני חושב שמעט מאוד אנשים עוסקים בנושא הסביבה בצורה כל כך מחויבת ואינטנסיבית, ואני חושב שאת עושה את זה באמת בנחישות ומתוך הבנה עמוקה של החשיבות של זה גם לאיכות החיים שלנו, גם למשמעויות על השכבות החלשות, וגם לדורות הבאים

יוראי להב-הרצנו:  אז תודה רבה

נעמה לזימי: תודה, וזו ההזדמנות שלי גם להגיד לך תודה

נעמה לזימי:  סליחה שזה ככה אבל צריך גם את זה

נעמה לזימי:  לא, אני רוצה להגיד שלפעמים זה להיות, לפעמים אנחנו מאוד בודדים בכל מיני נושאים שאנחנו עוסקים בהם בכנסת

נעמה לזימי:  הכנסת הקודמת הייתה עם הרבה יותר אנשים סביבתיים

יוראי להב-הרצנו: נכון

נעמה לזימי: היה את מוסי והיה את אלון, והיה את תמי, והיה עוד אנשים שהם באמת, את רם שפע, היו אנשים שבמאת עסקו בזה

נעמה לזימי:  ואתה באמת קרן אור בנושא הזה

נעמה לזימי:  התפקיד שלנו זה לרתום עוד חברי כנסת, כי בסוף כשלכולם תהיה את ההבנה, אפילו הבסיסית, האוריינטציה כל כך חשובה אל מול הניתוק הגדול

נעמה לזימי:  ואני מאמינה שזה התפקיד שלנו בכנסת הזו

יוראי להב-הרצנו: כן, לרתום

נעמה לזימי: ואני גם חשובת שאת הדיונים האלה, לפחות על היעדים האלה, אנחנו ננהל בוועדה הזאת ביחד, ותשב איתי גם פה

יוראי להב-הרצנו: ברצון רב

נעמה לזימי: זה התפקיד שלנו ונעשה מה שאפשר

נעמה לזימי:  אז תודה ואני מסכמת את הדיון מהר

נעמה לזימי:  חשוב שהכל יהיה לפרוטוקול

נעמה לזימי:  סיכום החלטות מדיון על היערכות הממשלה לעמידה ביעד 13 ל-SDG שינוי אקלים

נעמה לזימי:  הוועדה מתרשמת מחוסר עמידה ביעדים שנקבעו בהחלטות הממשלה וסבורה שיש להחיל דין רציפות על החוק הקודם להסדרת הטיפול, חוק האקלים, קביעת יעדים והקצאת המשאבים הראויה למימושם

נעמה לזימי:  הוועדה קוראת למשרד האוצר לתכנן את תקציבי הממשלה, המדינה, הנוכחיים והעתידיים תוך חישוב הנזק התקציבי למשק בהיעדר עמידה ביעדי שינוי אקלים, והבנת התועלת התקציבית הצפויה, לפחות כ-7

נעמה לזימי: 5 מיליארד ש"ח במידה ונעמוד ביעד עד 2030

נעמה לזימי:  הוועדה מבקשת ממשרד האנרגיה ליזום עם הרשויות המקומיות ומינהל התכנון של משרד הפנים קמפיין יזום לעידוד בנייה סולארית על כל הגגות בישראל

נעמה לזימי:  הוועדה מבקשת ממשרד האוצר לוודא בכל אחד מהתקציבים כיצד עם מתאומים עם עמידה ביעד שינוי האקלים, תוך תוספת דיווח בדברי ההסבר בעניין זה בהצעת חוק התקציב

נעמה לזימי:      הוועדה מבקשת משר האנרגיה לבטל את ההחלטה על הקמת כלל התחנות הגזיות החדשות, תוך קידום והשקעה תקציבית זהה באנרגיות מתחדשות

נעמה לזימי:  על מנת לממש את החלטת הממשלה, הוועדה מבקשת מראש הממשלה למנות גוף ממשלתי שסמוך לו לתכלול ותיאום עמידת משרדי הממשלה וסקטורים שונים שבאחריותם ביעדי האקלים, והעלאת מוכנותם לפעולה שיטתית במקרה של משבר אקלימי – עליית מפלס הים, עליית הטמפרטורות, עוני אנרגטי ועוד

נעמה לזימי:  הוועדה מבקשת מהממשלה לקבוע יעדים הוליסטיים בכלל הסקטורים והקמת וועדת היגוי לנושא כפי שנקבע בהחלטת הממשלה

נעמה לזימי:  באמת גוף מתכלל שסוף סוף ישים, משרד הרווחה, כל המקומות שצריכים לקבל את המענים שלהם, משרד הבריאות כמובן

נעמה לזימי:  הוועדה מבקשת משר האוצר להפנות את תמלוגי קרן האושר לטובת אנרגיות מתחדשות המשרתות את הדורות הבאים וחוזרות לסביבה, כפי שנקבע בחוק הקמת קרן האושר

נעמה לזימי:  זה גם ככה גרושים וגם ככה גנבו אותנו, בואו נגיד את האמת

נעמה לזימי:      הוועדה מבקשת ממשרד האוצר פרטים בדבר מועד העברת התקציבים הנדרשים להקמת מרכז חישובים אקלימי לאומי

נעמה לזימי:  הוועדה מבקשת מינוי אחראי, יש מצב שגם נשלח על זה שאילתה, בסדר? שיהיה ככה יותר ברור

נעמה לזימי:  הוועדה מבקשת מינוי אחראי על שינוי האקלים במשרד התחבורה בפרט, וביתר משרדי הממשלה בכלל

נעמה לזימי:  כמובן ברווחה, כמו שהצגתם פה ובצדק, הוועדה מבקשת ממשרד התחבורה, האוצר והאנרגיה נתונים בדבר שיעורי הרכבים החשמליים המיובאים והתשתית הארצית, הן למגזר הממשלתי וכן בציבור הכללי

נעמה לזימי:  אני אומרת שלא רק השרים, אלא באמת האם המגזר הציבורי ככה עומד בראש החץ לשינוי התפיסה הזו

נעמה לזימי:  ברגע שבכל המגזר הציבורי זאת תהיה החלטה, אין ספק שתחנות הטעינה יהיו אחרות, נרחבות יותר

נעמה לזימי:  אני כן מברכת על 2,500 תחנות טעינה כי זה שינוי משמעותי

נעמה לזימי:  אבל לדחוף שיהיה הרבה יותר

נעמה לזימי:  הוועדה ברכת על יוזמות שונות שהועלו בדיון לקידום אנרגיה נקייה והפחתת פליטות כמו יוזמת אגרו-וולטאי

נעמה לזימי:       בכוונת הוועדה לקיים ישיבת מעקב בתוך ארבעה חודשים, במהלך מושב הכנסת הבאה

נעמה לזימי:  פשוט אנחנו נעשה ישיבה שהיא לא תהיה רצף של אותם דברים

נעמה לזימי:  ניתן קצת לדברים להתארגן, להיות לכדי מימוש

נעמה לזימי:  ובמושב הבא נקיים ישיבה שאולי תוכל לבשר עוד קצת בשורות, ולקדם דברים

נעמה לזימי:  אני ממש מודה לכל השותפים והשותפות שהגעתם לכאן

נעמה לזימי:  אנחנו נמשיך את הדיונים ככל שאפשר

נעמה לזימי:  תודה רבה לחברה האזרחית, למועצת התלמידים, לנוער אקלים

נעמה לזימי:  תודה לכל גופי הממשלה, אני מאוד מעריכה את זה

נעמה לזימי:  תודה