ועדת הפנים והגנת הסביבה, כנסת 25, פרוטוקול מספר 74, 2023-06-07 00:00

יעקב אשר: בוקר טוב לכולם

יעקב אשר:  על סדר היום הצעת חוק הכניסה לישראל (הוראת שעה – נגיף הקורונה החדש), התשפ"ג-2023, מ/1620

יעקב אשר:  הכנה לקריאה שנייה ושלישית

שריי גבאי נוריאל: יועצת משפטית, אגף הסיעוד, רשות האוכלוסין

שריי גבאי נוריאל:  הוראת השעה הנוכחית היא למעשה המשך של שתי הוראות שעה קודמות שכבר הועברו

שריי גבאי נוריאל:  הבסיס להוראת השעה הוא כאשר בתקופת הקורונה רשות האוכלוסין אפשרה לעובדים זרים שלא עומדים בתנאי החוק – סעיף 3א(ב)(1)(1) לחוק, ועדה הומניטרית – ולא יכלו לקבל כאן מעמד של עובדים זרים אצל מטופלים סיעודיים, היא אפשרה להם להמשיך ולשהות עם אותם מטופלים משום שהיו כאן קשיים בכל הקשור לכניסה של עובדים זרים ואיתור של עובדים מישראל

שריי גבאי נוריאל:      במהלך התקופות האלה, המטופלים הסיעודיים נקשרו לאותם עובדים זרים ולכן פטרנו מתנאי הסף שבחוק בפעם הראשונה ואחר כך בפעם השנייה, וכאן אנחנו בפעם השלישית, משום שלאורך כלל התקופות המשכנו להאריך – למעשה עד היום הם שוהים כאן בתקופות התארגנות – כאשר בדצמבר 2022, כאשר ראינו שמה שנקרא השלכות המגפה כבר אינן - - -     

יעקב אשר: מה אומר סטטוטורית המעמד הזה של תקופת התארגנות? מה זה אומר?      

שריי גבאי נוריאל: אי אכיפה

שריי גבאי נוריאל:  הם לא ברי אכיפה

שריי גבאי נוריאל:  הם לא מקבלים כאן אשרה אבל הם לא ברי אכיפה

יעקב אשר: לעומת האכיפה המוגברת שקיימת באופן כללי, זה אי אכיפה

שריי גבאי נוריאל: כן

שריי גבאי נוריאל:  באיזשהו מקום המטופלים קיבלו כאן ודאות שאנחנו לא נפסיק את זה

יעקב אשר: את לא חייבת לענות

יעקב אשר:  אני מבין

שריי גבאי נוריאל: מדובר על הוראת שעה שהיא מקלה כלפי מטופלים סיעודיים, היא למעשה מאפשרת להם לאשר את העובדים הזרים כך שיוכלו להמשיך לעבוד אצלם

שריי גבאי נוריאל:  מה שחשוב להדגיש זה שהחל מדצמבר 2022 – זה מה שהתחלתי קודם לומר - כשכבר ראינו שהקורונה איננה, השטח התיישר, הייתה ממשלה וניתן היה ללכת להליך של הוראת שעה, אז אנחנו הודענו שהחל מדצמבר 2022 אותם עובדים לא יקבלו אישורים

שריי גבאי נוריאל:  כלומר, כל מי שנדחה, החל מדצמבר 2022, כבר לא נכלל בהוראת השעה הזו

שריי גבאי נוריאל:       אנחנו מבקשים היום לאפשר זאת

יעקב אשר: למה אישור עד דצמבר 2022?     

שריי גבאי נוריאל: כפי שאמרתי, בערך בדצמבר 2022 כבר ראינו שהשלכות הקורונה והכניסות של העובדים הזרים לישראל התייצבו

שריי גבאי נוריאל:  כל ההשלכות בגינן למעשה הם קיבלו תקופת התארגנות כבר לא מתקיימות ושוב, היה גם עניין של חילופי ממשלה

שריי גבאי נוריאל:  ברגע שראינו שניתן להעביר את הוראת השעה והתייצב המצב, הודענו שכל מי שעד אותה נקודה ייכנס ומאותה נקודה כן הודענו לציבור שידע שאם אתם מעסיקים עובד שלא עומד בתנאים, הוא לא יקבל את האישור

תומר רוזנר: מתי נמסרה ההודעה הזאת?     

שריי גבאי נוריאל: זה היה לצד תקופת התארגנות שניתנה בדצמבר 2022

יעקב אשר: כשאנחנו מדברים על כך שהמצב היום מאפשר או מדצמבר הוא מאפשר, מה זה אומר? זה אומר שיש היום מספיק עובדים לצורכי המערכת? היום אמנם אין קורונה והשמיים פתוחים, אבל השאלה כמה זמן לוקח היום להביא עובדים חדשים

יעקב אשר:  יש איזה שהם נתונים שמראים מה קורה היום? ראיתי בדברי ההסבר שחזרנו למספרים שהיו לפני הקורונה

יעקב אשר:  מה היו המספרים אז? כמה מטופלים היו אז לעומת מספר המטופלים היום? יכול להיות שגם המספר הזה עלה

יעקב אשר:  אני רואה כרגע בתיקון הזה תיקון טכני

יעקב אשר:  מבחינתי זאת ישיבה טכנית, כאילו הלכו על מהלך מסוים, בוא נסגור אותו, נסיים אותו, נסדר אותו ונמשיך הלאה

יעקב אשר:  אבל עם ההמשך הלאה יש לי בעיה

יעקב אשר:      כאן אני מנסה להבין

יעקב אשר:  מעבר לישיבה היום, אנחנו נצטרך לעשות ישיבה הרבה יותר רחבה על כל הנושא עצמו

יעקב אשר:  כלומר, מה קורה בשטח, מה קורה בפועל, האם המטרות שאנחנו רוצים להגיע אליהן מושגות, האם בזה שאנחנו מצד אחד לא רוצים לגרום לכך שאנשים יישארו כאן ויקבלו כאן איזשהו מעמד קבוע כזה או אחר ואז אנחנו לא מחמירים מדי מה שגורם לכך שאנחנו מפספסים דברים שהם לטובת המטופלים

יעקב אשר:  למשל, אם אני מסתכל מלמעלה – כמובן מבט בלתי מקצועי לחלוטין – דווקא אותם תנאים שיש לעובדים שהם ותיקים יותר, מאחר והם נתונים עכשיו לחסדינו שנסכים שהם יישארו מעבר לתקופה הראשונה שמהווה חמש שנים פלוס שלושה חודשים, וכדי לשמור על העבודה שלהם הם אמורים להתקשר או להיות מקושרים למטופל מסוים, במיוחד מטופלים פחות מבוקשים שהם סיעודיים וכולי והם לא יכולי להרשות לעצמם בחירה כמו שקיימת היום לאלה שעד חמש שנים, שיכולים לעבור ממטופל למטופל לפי הצורך שלהם או לפי הרצון שלהם

יעקב אשר:      יש כאן סדרת שאלות

יעקב אשר:  האם יש לנו מספיק עובדים חדשים, מה הפרוצדורה היום, כי יש טענות שיש פרוצדורה שלוקחת הרבה זמן, שמחכים כחודשיים לקבל פיזית לארץ את העובד

יעקב אשר:  לכן אני שואל שאלה

יעקב אשר:  אמנם אנחנו לא מצביעים על זה בחוק אבל ראיתי בדברי ההסבר שזאת פעם אחרונה

יעקב אשר:  אני לא יודע אם בפעם הקודמת גם היה כתוב פעם אחרונה

קריאה: נאמר

משה נקש: הנסיבות מהפעם הקודמת לפעם הזו השתנו קצת יותר

יעקב אשר: אני רוצה איזושהי סקירה כללית

יעקב אשר:  ברור לי שאנחנו עושים דבר נכון כי אנחנו קודם כל מכשירים או מלבינים, אני לא יודע מה מותר לי להגיד מבחינה משפטית ואני לא רוצה להסתבך

ענבל משש: מיטיבים את מצבם של מטופלים סיעודיים שמעסיקים עובדים זרים שהיו צריכים לצאת מישראל

יעקב אשר: בדיוק, ושהם קשורים איתם והתרגלו עליהם וכולי

יעקב אשר:  זה דבר טוב מאוד ואת זה אני לא רוצה למנוע

יעקב אשר:  השאלה האם לצד הטוב אנחנו גורמים לאיזשהו משהו שהוא פחות טוב

יעקב אשר:  לא רע, לא רוצה ללכת לקיצוניות, אבל פחות טוב

יעקב אשר:  את זה אנחנו צריכים לשקול

יעקב אשר:  לכן לפני שניכנס ונקריא את הצעת החוק, הייתי רוצה לקבל סקירה יותר רחבה

יעקב אשר:      לפני כן, חבר הכנסת יוראי

יוראי להב-הרצנו: אני רק רוצה להוסיף על דבריך בקצרה ולשאול

יוראי להב-הרצנו:  בקורונה נכפתה עלינו מציאות שאחריה אפשר לבחון בפרספקטיבה שונה איך ניתן לשפר את המציאות שלו, זום או היוועדות חזותית

יוראי להב-הרצנו:  זאת אחת הדוגמאות שיכולה ללוות גם ביום שאחרי הקורונה, דברים שלא חשבנו שיקרו

יוראי להב-הרצנו:  דעות חלוקות לגבי ה-זום והשפעתו על חיינו

יוראי להב-הרצנו:  למשל, חלק מההליכים בבתי המשפט היו באמצעות זום, באמצעות היוועדות חזותית

יעקב אשר: זאת הצעת חוק

יוראי להב-הרצנו: לכן אני מספר לך

יוראי להב-הרצנו:  לכן השאלה שלי, ואולי היא מתחברת לדבריו של היושב ראש, אילו תובנות או איזו מציאות שבאה לידי ביטוי בנהלים החדשים בתקופת הקורונה, יצא לכם לחשוב עליה עכשיו שנכון לשמר אותה לתקופה הזו

יוראי להב-הרצנו:  זאת אומרת, אילו מהדברים שקרו בתקופת הקורונה, אמרתם שנראה לכם נכון לשמר גם בעידן של הפוסט קורונה? האם יש דברים כאלה? מה התובנות המרכזיות שלכם?     

יעקב אשר: תכניסו את זה לסקירה הכללית

ענבל משש: אני אשמח להתחיל בסקירה קצרה

ענבל משש:  אני ראש מינהל עובדים זרים

ענבל משש:  בישראל יש כ-115 אלף עובדים זרים חוקיים שעובדים במגוון מאוד רחב של ענפים, לא כולל פלסטינים

ענבל משש:  הם עובדים במגוון מאוד רחב של ענפים ובאמת הענף המורכב והרגיש ביותר הוא ענף הסיעוד הביתי

ענבל משש:  הענף המורכב והרגיש ובעל היקף העובדים המשמעותי ביותר הוא ענף הסיעוד הביתי שבו מועסקים נכון להיום כ-61 אלף עובדים זרים חוקיים שנותנים מענה למטופלים סיעודיים

ענבל משש:  אלה גם קשישים וגם בעלי מוגבלויות שיש להם היתרים להעסיק עובדים זרים ובאמת הם צריכים את העובדים הזרים האלו בביצוע פעולות יום יומיות

ענבל משש:  הנוכחות של העובדים בבתים של מטופלים סיעודיים היא קריטית והכרחית ביותר

ענבל משש:       אם אני מסתכלת על נתוני הכניסה של עובדים זרים לענף הסיעוד בשנים האחרונות, באמת יש מכסה שנתית

ענבל משש:  אין מכסה בענף הסיעוד כי כל מי שעונה על הקריטריונים זכאי לקבל היתר אבל כן יש מכסה של כניסת עובדים זרים חדשים שהיא מוגבלת ב-15 אחוזים כל שנה מתוך מספר העובדים החוקיים שנמצאים בארץ

ענבל משש:  מכיוון שמאגר העובדים שנמצאים בארץ הוא מאוד דינאמי, בין היתר כי יש תחלופה ולצערנו הרב בגלל שמדובר באוכלוסייה מאוד מאוד מבוגרת - - -     

יעקב אשר: שינויים טבעיים

ענבל משש: כן

ענבל משש:  לגמרי

ענבל משש:  עובדים, כמובן בהתאם לקריטריונים, עוברים בין מטופלים

ענבל משש:  ב-2019, לפני קורונה, ראינו כניסה של כ-8,000 עובדים זרים חדשים

ענבל משש:  ב-2020, בעקבות הקורונה, הייתה האטה בכניסת עובדים זרים לטובת הענף הזה

ענבל משש:  היא הייתה בכלל הענפים אבל בעיקר זה בא לידי ביטוי בנושא הזה של מטופלים סיעודיים למרות שבאמת פעלנו כדי להקל ולאפשר כניסה של מטופלים תחת קריטריונים מחמירים כדי לשמור על הבריאות שלהם והבריאות של המטופלים בהנחיות בידוד ובריאות ובדיקות שצריכות להיעשות ובשנת 2020 נכנסו כ-4,500 עובדים

ענבל משש:       ב-2021 ניתן לראות התאוששות מאוד משמעותית כי חזרנו למספרים שהיו טרום הקורונה

ענבל משש: , גם בשנת 2021, גם ב-2022, נכנסו מעל 8,000 עובדים זרים חדשים

ענבל משש:  זאת אומרת, חזרנו לממדים בהם היינו לפני הקורונה

ענבל משש:  ב-2023 אנחנו עומדים היום על כ-4,000 עובדים זרים חדשים

ענבל משש:  זאת אומרת, בחציון

ענבל משש:  אני מאמינה שעד סוף השנה שנגיע ל-8,000 עובדים

ענבל משש:      אם כן, כניסת העובדים היא רציפה

יעקב אשר: אבל היא איטית

יעקב אשר:  יש בעיות של איטיות בעניין הזה

יעקב אשר:  צריך לבדוק

ענבל משש: אני מוכנה להתייחס גם לזה

יעקב אשר: נעשו כל מיני פעולות שלוקחות זמן ואין בהן צורך

ענבל משש: אני מוכנה לקבל לידיי מקרים ולבדוק כל מקרה לגופו

ענבל משש:  לנו הגדיר שר הפנים באופן ברור, אני חושבת שזה גם אחד הנושאים במיקוד בממשלה שהגיש שר הפנים, שכל הנושא של מתן מענה בענף הסיעוד הוא אחד הנושאים הכי חשובים שניתנים שם תשומות ומשאבים בצורה מאוד מאוד משמעותית כדי לשפר את המענה שניתן בענף הזה

ענבל משש:  גם בנושא הזה של כניסה, טיפול ובקשות להזמנת עובדים זרים, יש חלק שתלוי בנו

ענבל משש:  כאשר מוגשת בקשה על ידי לשכה פרטית, אנחנו בודקים את הבקשה שמוגשת, בודקים את הטפסים ואת כל מה שצריך ומאשרים

ענבל משש:  אחר כך יש שלב שאנחנו שולחים מברק לקונסוליה ומודיעים שאנחנו מאשרים את כניסת העובד

ענבל משש:  יש לשכה פרטית בחוץ לארץ שאמורה להמשיך את הממשק מול הקונסוליה

יעקב אשר: תני לי את לוח הזמנים הרצוי מבחינתכם, מדיניות המשרד או מדיניות השר

יעקב אשר:  כמה זמן עובר מיום הגשת הבקשה, כולל תהליך שנקרא ההברקה ועצם ההגעה של העובד ארצה

יעקב אשר:  מה היעד שלכם למשך הזמן? האמנה אתם בניתם לעצמכם

ענבל משש: אנחנו שואפים להגיע לתהליך ההברקה לא יותר מ-14 ימים

ענבל משש:  היו תקופות שמשכנו את זה עד 21 ימים בגלל עומס שהיה אבל אני חושבת שהיום אנחנו עומדים על מספר ימים בודדים

משה נקש: פחות משבוע

ענבל משש: פחות משבעה ימי בנושא הזה שלה הברקה לקונסוליה ואז מתחיל השלב שהוא לא תלוי רק בנו וגם לא תלוי רק בקונסוליה כי זה מאוד תלוי בלשכה הפרטית שאמורה להגיש את התיק בקונסוליה

ענבל משש:  עובדת אמורה לעשות בדיקות רפואיות

ענבל משש:  יש תהליך שתלוי גם בעובדת ובלשכה הפרטית שמגישה את הטפסים לקונסוליה

ענבל משש:  מה שתלוי בנו, זמני הטיפול הם במקסימום עד 14 ימים וכפי ששמע אדוני זה עומד היום על שבעה ימי עבודה ולא יותר

יעקב אשר: 14 ימים זה מרגע הגשת הבקשה?     

ענבל משש: כן, עד שאנחנו עושים את ההברקה לקונסוליה

ענבל משש:  ברגע שאנחנו לוחצים על הכפתור, זה עובר באופן ישיר ללשכה בלי מגע יד אדם

ענבל משש:  זה עובר און ליין גם לקונסוליה וגם ללשכה

יעקב אשר: מבחינת העובדים האלה, כמה מדינות מספקות לנו כוח אדם כזה? הבנתי שעם הפיליפינים יש בעיה

ענבל משש: יש מגוון רחב של מדינות

ענבל משש:  בין היתר - אדוני ציין את הפיליפינים – אוזבקיסטן, הודו, סרילנקה, מולדובה

ענבל משש:  בהסכמים הבילטרליים שנחתמו בענף הסיעוד, נחתם הסכם עם הפיליפינים, נחתם הסכם עם אוזבקיסטן, נחתם הסכם עם סרילנקה

ענבל משש:  אלו שלושת המדינות איתן נחתם הסכם

ענבל משש:  עם הפיליפינים התחלנו יישום של ההסכם ונכנסו כ-4,000 עובדים במסגרת היישום של ההסכם

ענבל משש:  בין היתר עברו תקנות בכנסת לגבי גביית תשלום מהעובדים הזרים ללשכות

ענבל משש:  היה קושי מול הפיליפינים מכיוון שזה התנגש ברגולציה בפיליפינים

ענבל משש:  באוקטובר 2022 נעצרה כניסת העובדים מהפיליפינים אבל כפי שאדוני רואה, נכנסים עובדים במסגרת פרטית מהמדינות האחרות

ענבל משש:  נכנסים מסרילנקה באמצעות ההסכמים הבילטרליים

ענבל משש:  כפי שאדוני רואה, והמספרים מעידים, הכניסה היא רציפה, שוטפת והיא בהחלט בהתאם למספרים שהיו קודם לכן

יעקב אשר: עם סרילנקה יש איזושהי בעיה או הייתה בעיה?     

ענבל משש: אני לא מכירה בעיה בסרילנקה

ענבל משש:  אני יודעת שנכנסים עובדים ויש מאגר עובדים

ענבל משש:  אנחנו מחלקים את המכסה

ענבל משש:  אמרתי, יש מכסה שנתית, 15 אחוזים, ואנחנו מחלקים אותה ללשכות בהתאם לגודל הלשכה וקריטריונים אחרים

ענבל משש:  אנחנו מחלקים כל חציון

יעקב אשר: רגע

יעקב אשר:  בעיה - - -     

ענבל משש: לא, יש מכסות שחילקנו אפילו ממש עכשיו

יעקב אשר: מבחינת כוח אדם שיכול להגיע לפי דרישה

יעקב אשר:  זאת אומרת, גם אם מחר הדרישה שלנו תוכפל מסיבה כזו או אחרת, אין לנו בעיה מבחינת הבאת כוח האדם הזה

ענבל משש: אני לא צופה

יעקב אשר: אין הגבלות

תומר רוזנר: יש כאן בעיה מבחינת המטופל, ואדוני ודאי מכיר את זה

תומר רוזנר:  מטופל שהופך לסיעודי, במקרים רבים מאוד או אפילו אפשר לומר מצב שכיח בו אדם הופך להיות סיעודי, באופן פתאומי או נפל באמבטיה, נפל ברחוב והפך להיות סיעודי

תומר רוזנר:  אם עכשיו צריכים להביא לו עובד, זה לוקח די הרבה זמן, חודשיים-חודשיים וחצי

יעקב אשר: חודשיים

יעקב אשר:  זה בסקר קטן שעשיתי אתמול

יעקב אשר:  כחודשיים ברוטו

תומר רוזנר: בחודשיים האלה באמת יש בעיה קשה למשפחה, אם בכלל יש משפחה ולפעמים גם את זה אין

ענבל משש: אי אפשר להעסיק עובד זר אם אין משפחה

ענבל משש:  חייב עורף משפחתי שמסייע בניהול מערכת היחסים מול העובד

יעקב אשר: מה פירוש אי אפשר? במציאות זה נכון

יעקב אשר:  מישהו צריך לטפל בזה ולא הקשיש עצמו

יעקב אשר:  בואו לא ניכנס לזה

ענבל משש: גם מי שמקבל היתר ורוצה להעסיק באופן מיידי, יכול לקבל עובד מתוך המאגר הקיים בארץ

ענבל משש:  כפי שהסברתי, הוא דינאמי

תומר רוזנר: מה זה המאגר הקיים בארץ? של עובדים

ענבל משש: של עובדים כרגע

ענבל משש:  יש כ-61 אלף עובדים זרים בארץ

תומר רוזנר: איך הוא מגיע אליהם?     

ענבל משש: לשכה פרטית

תומר רוזנר: מן הסתם ללשכה הפרטית אין אינטרס לתת לו מישהו קיים

ענבל משש: למה לא?     

משה נקש: יש לה אינטרס כי יש יעד השמה ואחוז השמה שאם היא לא תעמוד בו, היא לא תוכל להביא מחוץ לארץ עוד עובדים

משה נקש:  לכן יש לה אינטרס ובכל שלב נתון, לפי הנתונים שלנו, יש בסביבות 2,000 עובדים כאלה שנמצאים באוויר, בין עבודות, והם ברי השמה

תומר רוזנר: יש כאן בעיה

תומר רוזנר:  יש 100 לשכות פרטיות

תומר רוזנר:  אני משפחה שנקלעתי למצב חדש - אני גם אומר לכם מה שאני יודע באופן אישי - אנשים לא יודעים מה לעשות

תומר רוזנר:  לאיזו לשכה הם יפנו? איך הם ידעו למי יש מה להציע להם?      

משה נקש: יש 91 לשכות פרטיות

משה נקש:  כל אחד יכול לפנות לכל אחת מהלשכות

משה נקש:  אגב, כשפונים אלי אנשים, אני ממליץ להם לפנות במקביל לכמה לשכות כדי שמי שיביא את העובד כי טוב ייבחר

יעקב אשר: אני רוצה לומר לך מידיעה, לפחות מה שאני מכיר בקרב הגיל אצלנו, אנשים שצריכים עובד באופן דחוף או העובד עזב או עוזב את הארץ או משהו כזה, אתה יודע מה הם מתחילים לעשות? הם עוקבים אחרי מודעות אבל ומתקשרים

תומר רוזנר: זה לא צריך להיות כך

יעקב אשר: זה לא צריך להיות

ענבל משש: כי רוצים עובדת עם המלצה ממשפחה טובה

יעקב אשר: בדיוק

יעקב אשר:  במיוחד זה קורה באזורים בהם יש מגוון אוכלוסייה וכל אחד קצת מכיר את השני

יעקב אשר:  אז מתקשרים לאותה משפחה ושואלים איך הייתה העובדת או העובד, האם היו מרוצים או לא היו מרוצים וכולי

יעקב אשר:  אז הם פונים לעובד, בודקים עם איזו לשכה הוא עובד

תומר רוזנר: ורק אז פונים ללשכה

יעקב אשר: לא

יעקב אשר:  במקביל הם פונים גם ללשכה

יעקב אשר:  זה פחות מטריד אותי, הקטע הזה

יעקב אשר:  יש אנשים שמחמירים בדאגה והם לא סומכים רק על הלשכה שבדיוק התפנה לה מישהו כרגע אלא הם רוצים לדעת באמת

ענבל משש: בכל מקרה הם חייבים להירשם בלשכה כדי שההעסקה תירשם באופן חוקי וכדי שייעשה ביקור בית

יעקב אשר: לא התרשמתי שיש בעיה בקטע שלשכות מעדיפות להביא עובדים מבחוץ

ענבל משש: הן מוגבלות במספר העובדים שהן יכולות להביא מבחוץ

ענבל משש:  הן לא יכולות רק להביא מבחוץ

ענבל משש:  זה תלוי, בהתאם לצורכי המטופל, בהתאם להיצע העובדים

יעקב אשר: לעובדים חדשים יש עמלה גבוהה אבל יש גם אחוז השמה

משה נקש: אחוז השמה שצריך לעמוד בו 

יעקב אשר: זאת אומרת שיש גם את האינטרס לעמוד באחוז הזה כי אחרת הם לא יכולים להוסיף עובדים

יעקב אשר:  התוספת של העובדים שמותר להם להביא היא על פי אחוז ההשמה שיש להם

משה נקש: באחוז השמה מסוים הם יכולים לבקש להביא מחוץ לארץ

משה נקש:  האחוז שנקבע להם הוא האחוז מגודל העובדים שרשומים בלשכה בפרמטרים כמו שענבל הסבירה קודם

משה נקש:  כדי לממש את זה ובאמת להביא מחוץ לארץ, הם צריכים לעמוד בהשמה של 97 אחוזים מהעובדים שלהם

משה נקש:  כלומר, 97 אחוזים מהעובדים שיש ללשכה בארץ צריכים להיות מושמים בעבודה

יעקב אשר: זה הדיון הראשון שלנו בנושא הזה

יעקב אשר:  היו לנו דברים דחופים אחרים כמו תכנון ובנייה

יעקב אשר:  משרד הפנים מייצר לנו הרבה מאוד דברים

יעקב אשר:  משרד האוצר מייצר לנו הרבה מאוד דברים

יעקב אשר:  אני כל הזמן חיכיתי להזדמנות להתחיל בנושא הזה

יעקב אשר:  לדעתי צריך לפתוח את הנושא הזה בצורה הרבה יותר רחבה

יעקב אשר:  הגיע הזמן גם לבדוק את הכול מחדש, לראות את התנאים, לראות את הסמכויות של הוועדה המוניטרית, מה נכון ומה לא נכון, להתחיל קודם כל עם המטרות

יעקב אשר:  אני אומר לכם שוב שניסיתי בימים האחרונים להכין את עצמי לישיבה ואני יודע להכין דברים, אבל כל הזמן לא ברור לי מה אנחנו עושים, אם אנחנו עושים את זה נכון או לא נכון

יעקב אשר:  זאת אומרת, כשאני מסתכל למשל על נושא שנחשפתי אליו תוך כדי הדברים, אני לא מומחה גדול בתחום, כשעובדים לא ותיקים - דווקא החדשים - עד אותה שנה רביעית או חמישית, יש ארבע ושלוש ואחר כך הם יכולים להיות ממלאי מקום עד חמש שנים ושלושה חודשים, הם בעצם יכולים לבוא למשפחה, להגיע לארץ עבור אדם איקס, להגיע הביתה, לשבת חודש ואז החברה שלהם אומרת להם שיש מישהו אחר שהבית שלו יותר יפה, חדר יותר יפה, ארבע כיווני אוויר וכולי, ואז היא או הוא – אני אומר היא – עוברת למישהו אחר

ענבל משש: 80 אחוזים הן מטפלות

ענבל משש:  אדוני צודק

ענבל משש:  זאת היא

יעקב אשר: אבל השאלה כמה מהן עוזבות אחרי חודש, חודשיים, שלושה חודשים ועוברות למישהו אחר

יעקב אשר:  יכול להיות שיש לזה סיבות, צריך שוב לבחון אותן ולדעתי לבחון את השיטה

יעקב אשר:  אני לא מדבר על התפקוד

יעקב אשר:  אני בטוח שאתם מתפקדים מצוין ואני בטוח שהלשכות עובדות מצוין

יעקב אשר:  אבל השאלה היא כשאנחנו צריכים לשים אצלנו מטרות לאן אנחנו רוצים להגיע כדי להשביח את העובדים בארץ, להשביח את הטיפול

יעקב אשר:  כשאני מסתכל על השבחת טיפול, אני דווקא רואה דברים אחרים שהם יותר יתרון

יעקב אשר:  האחד, אלה עובדים שעבדו כאן ואנחנו יודעים איך הם עבדו ואם היו בסדר או לא בסדר לעומת מישהו שמגיע והוא בגדר חתול בשק

יעקב אשר:  אגב, גם שם אפשר להפתיע לטובה, יכול להיות שמגיעים מצוינים

ענבל משש: כולם היו חדשים

יעקב אשר: כן

יעקב אשר:  כולם התחילו אבל עדיין בסוף את מנהלת מערכת

יעקב אשר:  אני הייתי פעם מנהל אגף חינוך ואז היה לנו מאגר של ממלאות מקום בגני הילדים

יעקב אשר:  בסוף את מנצנצות ביותר לקחנו כגננות קבועות

יעקב אשר:  זאת אומרת, יש יתרון בניסיון

יעקב אשר:  דבר שני, יש יתרון בעוד דבר, ושוב, זה לטובת האזרח המטופל בסוף

יעקב אשר:  באמת העובד יודע שגורלו תלוי בגורלו של הקשיש

יעקב אשר:  זאת אומרת, הוא לא יכול כל חצי שנה לחפש משהו אחר מה שמהווה איום מתמיד על המשפחה

יעקב אשר:  הדבר הכי קל במערכת לעשות זה ליצור את התלות ואחר כך להתחיל להתמקח

יעקב אשר:  אם כך, אני רואה עוד יתרון באלה שהם מעל חמש שנים כי הם היו צריכים להגיד שלום ולחזור למקומות שלהם אבל באה המדינה ואומרת שאתה כרגע הולך עם מישהו ואתה הולך איתו עד סוף חייו – אם אני מבין נכון - כי אחרת אתה תגורש או יהיה עליך את האות הזאת של הגירוש

יעקב אשר:  אז הנה, יש כאן משהו שמאזן

יעקב אשר:      לכן החשש שלי הוא לגבי היום

יעקב אשר:  אני לא אפתח היום את כל הדיון הזה אלא – ואני מודיע גם ללשכת השר וגם לנוכחים – אני רוצה לפתוח את הנושא הזה מהתחלה

יעקב אשר:  לפתוח, זה לא אומר לפרק

יעקב אשר:  יכול להיות שיישאר אותו הדבר, אם נשתכנע שהכול מצוין

יעקב אשר:  אני חושב שהגיע הזמן לפתוח את זה ושהוועדה תעשה את זה

יעקב אשר:      חשוב לי לדעת כרגע זה שהתיקון הזה שאנחנו עושים היום הוא ודאי לא מרע את מצבו של לקוח הקצה שמבחינתי זה הקשיש או הקשישה

יעקב אשר:  את זה אני רוצה לדעת

יעקב אשר:  את זה אני רוצה שנבחן

משה נקש: אני לא חושב שמישהו חושב כך

יעקב אשר: על ידי זה אנחנו הכשרנו אמנם חלק מהאנשים אבל לדעתי זה כנראה דבר טוב

ענבל משש: זו בשורה מצוינת להרבה מטופלים סיעודיים שנמצאים עכשיו באי ודאות ומחכים שאדוני יאשר

יעקב אשר: השאלה אם אלה שלא אושרו, האם הם כאלה שאתם יכולים לומר בלב שלם טוב שלא אושרו, הם לא יתרמו לי למערכת ועדיף שהם יהיו מה שנקרא תחת האזהרה או הכיוון של כרטיס בכיוון אחד חזרה לארץ מוצאם

שריי גבאי נוריאל:  התשובה היא כן

שריי גבאי נוריאל:  אנחנו דאגנו שייכללו כאן כל מי שמגיע לו והרציונל מצדיק את האישור של הבקשה

יעקב אשר: אלה שקיבלו את התשובה השלילית, גם להתארגנות

יעקב אשר:  זאת אומרת, הם לא קיבלו את אישור ההתארגנות, נקרא לזה כך

שריי גבאי נוריאל: ההשלמה של זה, וזה מה שרציתי לומר, שאנחנו בהוראת שעה שלישית

שריי גבאי נוריאל:  זאת אומרת, כל מי שחשב שיאושר שלא בהתאם לתנאים, כבר יודע, כבר היה לו מספיק זמן לדעת - - -     

יעקב אשר: הייתה כאן מערכת סינון

שריי גבאי נוריאל: בדיוק

שריי גבאי נוריאל:  אנחנו כבר בשלב שהם מודעים ויודעים

יעקב אשר: תכף נשמע עוד אנשים בנושא

יעקב אשר:      רצית להוסיף עוד משהו?     

ענבל משש: לא

ענבל משש:  רק לחזק ולומר שזו באמת בשורה

ענבל משש:  בסופו של יום זה נכון שאולי לא 100 אחוזים מהמטופלים שכרגע נמצאים אצלם מטפלים שהיו צריכים לצאת מישראל יקבלו מענה

ענבל משש:  אני חושבת שזו בשורה לאלפי מטופלים סיעודיים שהסתמכו עד תקופת ההתארגנות שניתנה, פעלו לפי ההנחיות של רשות האוכלוסין וההגירה, הגישו בקשות ואנחנו לא רוצים לנתק את הקשר של מטפל-מטופל

יעקב אשר: מבחינת מה שאמרנו קודם, הרכבת האווירית פתוחה

ענבל משש: כן

ענבל משש:  אין חסמים ואפשר להכניס עובדים זרים

יעקב אשר: דבר אחד אני כן מבקש, שתעשו בדיקה, סריקה דרך הלשכות או אצלכם, לדעת כמה זמן זה אורך ברוטו כל התהליך

ענבל משש: בסדר

תומר רוזנר: רציתי להעיר בעקבות דבריו של היושב ראש

תומר רוזנר:  זו הערה חשובה

תומר רוזנר:  בעקבות החשש שהביע היושב ראש לגבי העובדים שמגיעים ואחרי תקופה קצרה מתפטרים או עוברים לעבוד במקום אחר, הוועדה הזאת החליטה – והכנסת אימצה בחקיקה – חובה של שר הפנים להתקין תקנות שיגדירו סוגי מטופלים כך שהעובד יודע שהוא בא לסוג מסוים של מטופל שהוא ברמת נכות מסוימת ובאפיונים מסוימים

יעקב אשר: ברמת קושי מסוימת

תומר רוזנר: כן

תומר רוזנר:  ברמת קושי מסוימת, ואם הוא רוצה לעזוב את אותו מטופל, הוא חייב לעבור למטופל בעל אותם מאפיינים

תומר רוזנר:  היו צריכות להיות מותקנות תקנות, גם נקצב זמן להתקנת התקנות

גלעד קריב: 90 ימים מיוני 2018

תומר רוזנר: למרות זאת התקנות האלה לא הותקנו עד היום וזה כמובן בניגוד לחוק

יעקב אשר: איזה תקנות?     

תומר רוזנר: תקנות שמגדירות את סוגי המטופלים

תומר רוזנר:  זאת אומרת, אתה כעובד זר מגיע למטופל שהוא נגיד סיעודי קשה, אתה יכול לעבור - - -     

יעקב אשר: אתה משפר את התנאים שלך כשאתה עובר למישהו שהוא לא סיעודי קשה

תומר רוזנר: אתה לא תוכל לעשות את זה כי אתה תהיה חייב לעבור למטופל מאותו סוג

יעקב אשר: תקנות כאלה לא היו עד היום?     

תומר רוזנר: צריכות להיות והמחוקק הטיל חובה על משרד הפנים להתקין אותן

שריי גבאי נוריאל: אני רוצה להתייחס כי אנחנו כן פעלנו בעניין הזה

שריי גבאי נוריאל:  תיקון 32 כולל גם הוראה להתקין תקנות כאלה של סוגי מטופלים

שריי גבאי נוריאל:  ממש בסמוך לתיקון אנחנו באמת גיבשנו נוסח שהיה נכון - - -     

יעקב אשר: תיקון 32 זה משהו שכבר עבר

תומר רוזנר: ב-2018

שריי גבאי נוריאל: ב-2018

יעקב אשר: אז דובר על כך שיהיו תקנות

תומר רוזנר: תוך 90 יום

גלעד קריב: החוק קבע שהן יהיו תוך 90 ימים

גלעד קריב:  צריך לקבל אישור ועדה

יעקב אשר: עברו כבר 90 ימים?     

שריי גבאי נוריאל: עברו מזמן

שריי גבאי נוריאל:  כפי שאמרתי, אנחנו ממש בסמוך לתיקון שהורה לנו להתקין את התקנות

שריי גבאי נוריאל:  כבר גיבשנו נוסח

שריי גבאי נוריאל:  הוא אפילו היה בשלבים מתקדמים של התייעצויות וכולי

תומר רוזנר: מתי זה מגיע?     

שריי גבאי נוריאל: אני אומר

שריי גבאי נוריאל:  אז היה בג"צ ארוך מאוד וחיכינו לתוצאה שלו

יעקב אשר: איפה יוראי כשצריך אותו

יעקב אשר:  הבג"צ תקע אותנו עוד פעם

יעקב אשר:  מה אני אעשה? אני לא יכול לעבוד כך

שריי גבאי נוריאל: הנקודה המשמעותית היא שכרגע אנחנו התכנסנו אחרי הבג"צ, אחרי שקיבלנו את התוצאה

תומר רוזנר: מה הקשר בין הבג"צ לבין התקנות האלה? אין שום קשר

שריי גבאי נוריאל: יש קשר

שריי גבאי נוריאל:  בין יתר הדברים שנדונו בבג"צ היה הסיפור של אותן קבוצות שלמעשה רצינו להעתיק אותן ממש כפי שהן לתיקון הזה, לתקנות סוגי מטופלים

שריי גבאי נוריאל:  לכן היינו צריכים לוודא שבג"צ לא קובע שיש משהו אפלייתי או לא נכון באותן קבוצות, לפני שאנחנו מעתיקים

תומר רוזנר: נניח

שריי גבאי נוריאל: זה לא רק נניח כי בעקבות אותו בג"צ אנחנו אכן עשינו שינוי בקבוצות

יעקב אשר: את דוח שיח המשפטי הזה נשאיר לאחר כך

יעקב אשר:  אני עכשיו בדוח שיח פרקטי

יעקב אשר:  אני בא מהעולם הפרקטי

שריי גבאי נוריאל: רק לומר שבעקבות הבג"צ עשינו שינוי נוסח וכרגע הנוסח הזה, ברגע שיאושר על ידי שר הפנים, אנחנו נתקדם כמה שיותר מהר

יעקב אשר: כיוון של תאריך? אתם רוצים לבדוק את עצמכם? אם אפשר לעדכן את הוועדה, זה עדיף

קריאה: בדיון הבא

משה נקש: זה משהו שגם אנחנו רוצים לקדם אותו

יעקב אשר: סדר גודל של חודש, חודשיים?     

קריאה: כן

יעקב אשר: נציג משרד הפנים מהנהן בראשו

אלון שוסטר: אני מודה על ההתקדמות

אלון שוסטר:  חשוב מאוד שאנחנו נסדיר אחרי תקופת הביניים המאוד לא פשוטה של הקורונה את הסוגייה הזאת

אלון שוסטר:      היושב ראש, בהקשר לסוגייה שהעלית וחידדת בצדק

אלון שוסטר:  אני כמובן מכיר את הנושא הזה גם מענפים נוספים כמו חקלאות

אלון שוסטר:  אני רוצה לחדד ולומר שיש שאכן יש כאן סוגייה מהותית, כמעט הייתי אומר חוקתית, של בין חופש התנועה, חופש התעסוקה של בני אדם שמגיעים לעבוד כאן, לבין כיבוד ההסכם

אלון שוסטר:  אני לא יודע איזה חוק יסוד זה בדיוק אבל זה בוודאי מאוד יסודי ביחסים בין בני אדם כאשר בן אדם מגיע – ולא משנה אם הוא מגיע מתל אביב או מבנגקוק – לסייע או לבצע עבודה שהוא הסכים לה ופתאום הוא נעלם

יעקב אשר: התחושה שלי היא שככל שתיתן את חופש התעסוקה והעיסוק לעובד, כך תיתן פחות חופש לאיכות חיים למטופל

אלון שוסטר: ברור

אלון שוסטר:  זה בוודאות

אלון שוסטר:  אני בכלל לא נכנס לצד המשפטי

אלון שוסטר:  יש כאן התחייבות של אדם שבא, קיבל אשרת כניסה לעבודה מסוימת ואתם יודעים שיכולת הבחירה היא לא קיימת באופן כזה שאזרח ישראלי, חקלאי או קבלן, מביא את העובדים שלו

אלון שוסטר:  לא תמיד זה קורה וזה לגיטימי אבל אנחנו צריכים לאזן

אלון שוסטר:      אני בעד ההצעה

אלון שוסטר:  אני רק מחדד ואומר – דיברתי קודם עם ענבל - שיש הסתייגות שאני רוצה לחדד אותה בעניין ה-13 שנים, מי שמעסיק עובד למעלה מ-13 שנים או שהעובד נמצא בארץ למעלה מ-13 שנים

יעקב אשר: זאת לא הסתייגות

יעקב אשר:  אל תקרא לזה הסתייגות

אלון שוסטר: לא

אלון שוסטר:  לא ברמה הפורמלית

אלון שוסטר:  אני מקווה שלא יהיה צורך בצד הפורמלי אלא נגיע לאיזושהי הבנה

אלון שוסטר:       הבעיה כמו שאני מבין אותה היא שיש ציבור מסוים שלא ידע בתקופת המבוכה הזו של הקורונה מה הן ההנחיות ושצריך היה לבוא ולהסדיר כך או אחרת

אלון שוסטר:  זאת הנקודה

אלון שוסטר:  עכשיו יש מצב שבו אנשים התקשרו עם רמת מחויבות מאוד גבוהה, עם רצון וכאן אין שאלה של מישהו שבורח אלא להיפך, ויש כאן גם שאלה של הוגנות כלפי המשפחה שלא ידעה את מה שהיא צריכה לעשות ומה שהיא הייתה צריכה לעשות זה דבר פשוט מאוד שהיא לא עשתה כי לא הייתה הגדרה

אלון שוסטר:  גם כמובן היבט החמלה כלפי האדם המבוגר או הסיעודי שזקוק לסיוע

אלון שוסטר:  אין מה לעשות, במדינת ישראל יש עבודות בהן אנחנו זקוקים לאנשים מבחוץ והאנשים שנמצאים כאן 13 שנים, יש להם יתרון

אלון שוסטר:  אני כמעט רוצה להשוות את זה לאדם המבוגר שיכול לעשות עבודה טובה ואז אני בעד להאריך את תאריך היציאה לגמלאות

יעקב אשר: אתה מדבר על ההגבלה של 13 השנים

אלון שוסטר: כן

יעקב אשר: אני מבין שההגבלה הזאת היא אחת הסוגיות

ענבל משש: הסף הוא שמונה

אלון שוסטר: אני יודע

יעקב אשר: אני לא רואה את זה כהסתייגות אלא כדיון

אלון שוסטר: דיון ענייני

יעקב אשר: אני רוצה להבין

יעקב אשר:  התנאים של אלה שנגיד אפילו קיבלו אישור, בעצם כולם קיבלו אישור התארגנות בתקופה הזאת

ענבל משש: מי שנדחה

ענבל משש:  מי שלא ענה על תנאי הסף הקבועים בחוק או נדחה מהותית בוועדה

יעקב אשר: בעצם כולם

ענבל משש: לא, לא כולם

יעקב אשר: מי שפנה

יעקב אשר:  כל מי שפנה

ענבל משש: לא

ענבל משש:  הוועדה גם מאשרת

ענבל משש:  יש מעל 90 אחוזים שאנחנו מאשרים, מי שעובר את תנאי הסף

יעקב אשר: הבנתי

יעקב אשר:  אני מדבר על אלה שלא מאשרים

גלעד קריב: מי שבחודש מרץ 2020 היה פחות מ-13 שנים, זה אומר שהיום הוא כבר יכול להיות 16 שנים

ענבל משש: בדיוק

ענבל משש:  למעשה זה אומר שמונה

יעקב אשר: אתה מדבר על השנים

יעקב אשר:  מה שאנחנו עושים עכשיו זה דה פקטו מכשירים כאלה שגם היו בסך הכול 16 שנים

אלון שוסטר: כן

אלון שוסטר:  דרך אגב, נמצאים כאן גם בני משפחה שיכולים להתייחס

יעקב אשר: נשמע את כולם

אלון שוסטר: אני רוצה לומר שכנראה לא היה מספיק בהיר בתקופת המעבר, לא היה בהיר שזאת תקופת מעבר ומה צריך לעשות באותה תקופת מעבר

אלון שוסטר:  אני חושב שמה שצריך כרגע לעשות זה להיות באמת עם קצת יותר חמלה למשפחה על ההתקשרות הטובה הזאת שקיימת ולאפשר

אלון שוסטר:  זה לא לנצח

אלון שוסטר:  אתם יודעים שזה מוגבל בזמן

אלון שוסטר:  תודה

יעקב אשר: אנחנו נקרא ואחר כך תהיה התייחסות

יעקב אשר:  משרדי הממשלה סיימו את הצגת הנושא

גלעד קריב: הצעת חוק הכניסה לישראל (הוראת שעה – נגיף הקורונה החדש), התשפ"ג-2023     

גלעד קריב: בתקופה שעד תום ארבעה חודשים מיום פרסומו של חוק זה יקראו את סעיף 3א(ב1) לחוק הכניסה לישראל, התשי|"ב-1952, כך שאחרי פסקה (1א) יבוא:     "(1ב)	(א)	בפסקה זו –     			"הגורם המוסמך" – כהגדרתו בסעיף קטן (ב)(2)

גלעד קריב:      "הליך משפטי" – ערר כמשמעותו בסעיף 13כד, ערעור מינהלי לפי סעיף 13לא, או בקשת רשות ערעור לפי סעיף 120א) לחוק בתי משפט לעניינים מינהליים, התש"ס-2000

גלעד קריב:      "התקופה הקובעת" – התקופה שמיום ה' באדר התש"ף (1 במרס 2020) עד יום ז' בטבת התשפ"ג (31 בדצמבר 2022)

גלעד קריב:      (ב)	על אף האמור בפסקה (1), שר הפנים רשאי להאריך את רישיון הישיבה של עובד זר לשם המשך טיפול במטופל סיעודי, אם התקיימו התנאים שלהלן, והכול אף אם לא התקיימו התנאים המנויים בפסקה (1)(א) עד (ד), ובלבד שביום ה' באדר התש"ף (1 במרס 2020) לא עברו 13 שנים מיום כניסתו לישראל לראשונה של העובד הזר לעבודה בענף הסיעוד: 	 

אחד מאלה: נקלטה במערכת הממוחשבת של רשות האוכלוסין וההגירה בקשה להאריך את הרישיון או שניתנה החלטה לדחות את הבקשה

אחד מאלה: המטופל הסיעודי הגיש בתוך שלושה חודשים מיום פרסומו של חוק הכניסה לישראל (הוראת שעה – נגיף הקורונה החדש), התשפ"ג-2023, חוות דעת בכתב מהגורם המוסמך, שניתנה לאחר שהגורם המוסמך נפגש עם המטופל במקום מגוריו במהלך שלושת החודשים האמורים, וקובעת כי התקיימו כל אלה:     

אחד מאלה: הפסקת העסקתו של העובד הזר במתן טיפול סיעודי לאותו מטופל עלולה לגורם לפגיעה קשה במטופל

אחד מאלה: נקבע בהליך המשפטי כי על העובד הזר לצאת מישראל בתקופה הקובעת או לאחריה

אחד מאלה: ההליך המשפטי תלוי ועומד

יעקב אשר: את סעיף התחולה הקראת בהתחלה?     

גלעד קריב: התקופה הקובעת, בעמוד השני

יעקב אשר: למה לא לעשות את זה עד כניסת החוק או חודש לפני כניסת החוק? למה נקבע התאריך ההוא? אם אנחנו עושים דבר טוב, אם אנחנו בסוף מכשירים את האנשים, אז בוא ננצל את הקורונה עד תום ונסיים את העניין הזה

משה נקש: אפשר לדון על זה אבל אני רק אומה למה זה נקבע ומה הרציונל

משה נקש:  הרציונל היה שכל מי שעד 31 בדצמבר נדחה, הוא נכלל בתקופת ההתארגנות

משה נקש:  מי שנדחה החל מה-1 בינואר, לא נכלל בתקופת ההתארגנות ובתום 30 הימים, העובד היה צריך לצאת מישראל והיה צריך להחליף אותו

שריי גבאי נוריאל: כלומר, הרציונל של הקשר אצל אותם אלה של אחרי ה-31 בדצמבר כבר לא מתקיים ולכן אין כל סיבה לאשר את הבקשה

יעקב אשר: בגלל שהם לא קיבלו את האישור להתארגנות

משה נקש: נכון

שריי גבאי נוריאל: הם היו אמורים לצאת

יעקב אשר: בעצם בכל התקופה הזאת הם שוהים באופן בלתי חוקי

שריי גבאי נוריאל: נכון

יעקב אשר: ואז אתה אומר שאני לא רוצה לתת להם פרס אלא אם כן הם היו בתוך המסלול

שריי גבאי נוריאל: ויהיו לזה השלכות משום שמה מה הנפקות של אחרים שלא נמצאים באופן לא חוקי ויוצרים קשרים, מה שנקרא במחתרת

שריי גבאי נוריאל:  יש כאן אמירה מאוד חשובה עבורנו

תומר רוזנר: גם אלה שיצרו קשר עם המטופלים בתקופה הקרובה, עשו את זה במחתרת

שריי גבאי נוריאל: לא

שריי גבאי נוריאל:  לא בדיוק

שריי גבאי נוריאל:  אני הסברתי

שריי גבאי נוריאל:  לא בדיוק משום שהם יעשו את זה בחזקת זה שאמרנו להם אתם יכולים לשהות כאן

ענבל משש: הם הסתמכו על תקופת ההתארגנות שניתנה ופורסמה

תומר רוזנר: לא, לא

תומר רוזנר:  תקופת ההתארגנות היא אחרי שכבר נוצר הקשר

ענבל משש: לא, זה לא נכון

יעקב אשר: האמת היא אי שם באמצע

יעקב אשר:  זה התחיל כך אבל הם נכנסו למסלול

שריי גבאי נוריאל: תומר, גם אם זה נכון, זה היה בהתחלה, בתקופות שלא היה ספק שיש מגפה

שריי גבאי נוריאל:  אף אחד לא יכול היה לדעת לאן זה הולך

תומר רוזנר: כפי ששמענו מכם, הנתונים כבר התייצבו לפני זמן לא מועט

שריי גבאי נוריאל: אבל אז הם כבר שהו כאן על תקופות התארגנות

ענבל משש: אפשר לדון על זה, אדוני

יעקב אשר: אבל צריך לדון בזה עכשיו ולהחליט על זה עכשיו

ענבל משש: בסדר

ענבל משש:  הרעיון היה שנוצר קשר מטפל-מטופל והקשר מטפל-מטופל הוא לא נוצר ביום אחד

יעקב אשר: לזה אני מתכוון

ענבל משש: אנחנו רצינו איזושהי רציפות של העסקה ותקופה שנוצר קשר שהוא משמעותי, שקצת יהיה קשה לנתק אותו

יעקב אשר: התאריך כתוב

ענבל משש: אנחנו רצינו להגיע עם הוראת השעה עוד הרבה קודם

יעקב אשר: אתם רוצים להתייעץ ולקבל החלטה?     

אלון שוסטר: יעקב, אפשר בינתיים לשמוע את המשפחות?      

יעקב אשר: כן

יעקב אשר:  ודאי

יעקב אשר:        תתייעצו

יעקב אשר:  אני אגיד לכם שוב שאני לא שוחה כאן בעניין עד הסוף 

יעקב אשר:  עד שאני לא מבין ושומעים את הקליק, אני עוד לא מבין

יעקב אשר:  אני מתאר לעצמי שצריך לחוות את זה הרבה כדי להבין את זה

יעקב אשר:  לכן אני אומר שאני לא רוצה לעצור דברים כרגע ואני גם מקווה שדברים יתקדמו ואני אומר שגם הנושא הזה של התקנות הוא חשוב מאוד

יעקב אשר:  המקרה הזה התקנות הן חלק מלב העניין

יעקב אשר:  יכול להיות שאם הייתי יודע את זה לפני הישיבה, יכול להיות שהייתי מנהל על התקנות משא ומתן לפני הישיבה אבל סיימנו את המשא ומתן

יעקב אשר:  אני מקווה שנקבל את זה בקרוב מאוד

יעקב אשר:  אני רק אומר לאלה שנמצאים כאן שהזיכרון שלי עובד

יעקב אשר:  אל תנסו את הזיכרון שלי בעניין הזה

יעקב אשר:      אני אומר למה אני שואל לגבי התוספת של הזמן

יעקב אשר:  זאת שנה מהיום ליום הקובע?         

משה נקש: חצי שנה

משה נקש:  מ-31 בדצמבר להיום

משה נקש:  חמישה חודשים

יעקב אשר: השאלה אם בתקופה הזאת היו כבר כמה כאלה שנקשרו לעבודה והיום בעצם אנחנו גוזרים עליהם שהם יצטרכו לרדת למחתרת לגמרי

יעקב אשר:  אגב, סתם, יש לכם נתונים כמה עובדים זרים עובדים בצורה לא חוקית וממילא גם המטופלים לא מתוקצבים על זה, כי הרי אתה לא יכול לקבל מהביטוח הלאומי את הכסף אם אתה מעסיק עובד לא מורשה

יעקב אשר:  מה תופעת השוק השחור, האפור, בארץ?     

ענבל משש: לפי הנתונים, כפי שאמרתי, יש 60,940 חוקיים

יעקב אשר: זכאים

ענבל משש: ו-14,357 עובדים לא חוקיים ששוהים במדינת ישראל

יעקב אשר: כמה מהם - השאלה אם יש לנו מידע – מטופלים או בני משפחותיהם החליטו שהם לא יחכו לביטוח הלאומי ולא יחכו לאישורים והם מכספם יממנו, העיקר שיהיה להם מטפל

ענבל משש: אנחנו יכולים להניח שחלק עובדים באופן לא חוקי בענף וחלק עובדים בעבודות אחרות שהן לא בענף ולא במתן שירות למטופלים סיעודיים

יעקב אשר: אותי מעניין כמה עובדים בענף

יעקב אשר:  אני מדבר על אנשים שיכלו לקבל את הסיוע של המדינה אבל בגלל התקנה הזאת הם לא יכולים

משה נקש: אנחנו יכולים להגיד שאלה שעכשיו אנחנו דנים עליהם, אלה עובדים זרים שהם בסטטוס לא חוקי, הם בדיוק מתוך 14 אלף שענבל דיברה עליהם כרגע והם מחכים שאם הבשורה הזאת תעבור, הם יהפכו להיות חוקיים

יעקב אשר: על כמה מטופלים הולך לחול התיקון הזה?     

משה נקש: זה לא נתון שאפשר לתת אותו במדויק

משה נקש:  אנחנו בדקנו כמה בקשות נדחו בתקופה הקרובה

משה נקש:  נדחו או פתוחות או לא אושרו במסגרת האישורים הקודמים שלנו, יש 2,824 בקשות כאלה

משה נקש:  ה-2,824 האלה, אנחנו יודעים שמתוכם חלק מהמטופלים כבר מצאו עובד חדש וחלק מהעובדים הלכו לבקשה אחרת

משה נקש:  זה לא באמת שהמספר הוא 2,824

משה נקש:  זה הנתון שלנו לגבי הבקשות, הפוטנציאל הכי רחב

יעקב אשר: ה-2,824 האלה נחשבים אצלכם כרגע ב-14,000 הלא מוסדרים?     

משה נקש: כן

יעקב אשר: ההסדרה הזאת אמורה להוריד חלק מהם

משה נקש: חלק מהם

דפנה פודור: כמה עובדים נדחו והם מעל 13 שנים?      

משה נקש: בתקופה הקובעת? 285 מקרים

תומר רוזנר: לגבי התקופה – האם תוכל לבדוק - אם הוועדה תרצה להרחיב את התקופה?     

משה נקש: יש לנו גם את הנתונים האלה

משה נקש:  אני אתן לכם עוד נתון

משה נקש:  אם בסופו של דבר יורחב כולל חודש ינואר 2023, אנחנו נעלה ל-2,930, כולל חודש פברואר המספר הוא 3,008, כולל חודש מרץ המספר הוא 3,096

משה נקש:  אם יתווספו לתקופה הקובעת שלושה חודשים, זה עוד 272 מקרים

יעקב אשר: אני מבקש, תבחנו ותנו לי תשובה לגבי ה-31 במרס כיום הקובע לעניין הזה

יעקב אשר:  אם יש בעיה וזה גורם נזק, תגידו לי

משה נקש: חשוב לציין עוד נתון אחד

משה נקש:  מכיוון שהתקופה הקובעת כוללת בתוכה מ-1 במרס 2020 ומאז עשינו כבר שתי הוראות שעה ו מן הסתם הרבה מאוד אנשים לא באו להסדיר את המעמד כי ככל הנראה ההעסקה שם לא מתקיימת כי מי שהיה יכול כן בא אלינו, אם אני מנטרל מתקופת הוראת השעה הקודמת, שהיא 1 ביולי 2022, עד 31 בדצמבר 2022, יש 766 מקרים שעומדים בפוטנציאל

יעקב אשר: אני אגיד לכם למה אני חושב שצריך לעשות את זה

יעקב אשר:  כתבתם בדברי ההסבר שאתם רוצים שזאת תהיה פעם אחרונה

יעקב אשר:  יכול להיות שזה יסייע לכם וזאת תהיה הפעם האחרונה כדי שתהיה ודאות בעניין הזה

יעקב אשר:  אגב, אם זה באמת לא ברור אם תהיה פעם אחרונה או לא ובעוד חצי שנה אנחנו נמשוך את הקורונה ונעשה לה עוד פעם תחיית המתים, אז אתם שוב נותנים לאנשים לתכנן

משה נקש: לא

משה נקש:  זה לא הרעיון

יעקב אשר: לכן תשקלו ותנו לי תשובה

יעקב אשר:  אני כרגע רוצה לשמוע את הנציגים שנרשמו

יעקב אשר:  נורית מילשטיין, בת לקשישה סיעודית

נורית מילשטיין: אני בת יחידה לאימא סיעודית בת 95, דמנטית

נורית מילשטיין:  אני אם חד הורית

נורית מילשטיין:  זה הבן שלי

נורית מילשטיין:  אין לנו כל עזרה נוספת

נורית מילשטיין:  אני מבקשת להחזיר אותנו לאוגוסט 2020, אז הייתה הקורונה

נורית מילשטיין:  הייתה לנו עובדת חוקית

נורית מילשטיין:  אז היו לי שני הורים

נורית מילשטיין:  הייתה לנו עובדת חוקית שסירבה לעמוד בהוראות משרד הבריאות ולבסוף היא התפטרה ונאלצנו לחפש עובדת אחרת

נורית מילשטיין:  אני רוצה לסבר את אוזנכם ולומר שזו מעל גיל 90, זאת קטסטרופה

נורית מילשטיין:  מעל גיל 90 זאת קטסטרופה ואם אתה זוג, בכלל אין לך סיכוי שיהיה עובד שירצה לבוא לעבוד אצלך

נורית מילשטיין:  אגב, יש לי כאן טבלה של כל פירוט העובדים שחיפשתי לפי שנים

נורית מילשטיין:  זאת דוגמית קטנה

נורית מילשטיין:  בסופו של דבר מצאנו עובדת שתחת הוראות השעה והאישור של שמשרד ההגירה שאישר למצוא עובדת שהיא לא חוקית הסכימה לטפל בזוג הוריי

נורית מילשטיין:  לימים אבא שלי סיים את חייו והיא ממשיכה לטפל באימא שלי

נורית מילשטיין:  היום אנחנו, ממש עוד שנייה, שלוש שנים איתה

נורית מילשטיין:  יש ביניהן קשר סימביוטי, קשר של 100 אחוזים, היא מקשיבה למה שהמטפלת מבקשת ממנה ועושה מה שהיא אומרת

נורית מילשטיין:  כשאני או הבן שלי מבקשים, היא פשוט מסרבת

נורית מילשטיין:  עשינו ניסיון להביא עובדת חוקית שהייתה שנתיים בארץ, לא דיברה עברית אלא מספר מילים

נורית מילשטיין:  היא הייתה אצלנו חודש וחצי, אימא שלי כבתה, סירבה לצאת מהמיטה, הפכה להיות אגרסיבית מאוד והייתה הידרדרות נוראית

נורית מילשטיין:  לימים העובדת הזאת, אחרי חודש וחצי, דרשה תוספת של 500 שקלים למשכורת

יעקב אשר: העובדת שקיימת היום?     

נורית מילשטיין: לא

נורית מילשטיין:  העובדת שניסינו להביא

נורית מילשטיין:  היא הודיעה שאם לא נעשה את זה, היא תעזוב

נורית מילשטיין:  לא הסכמנו לסחיטה הזאת והיא עזבה

נורית מילשטיין:  חזרה העובדת המדוברת והחזירה את אימא שלי לסוג של חיים

נורית מילשטיין:  אימא שלי אמנם בת 95 אבל לצערי - - -     

יעקב אשר: העובדת הזאת בתוך ההגדרה?     

נורית מילשטיין: לא

יעקב אשר: למה?     

נורית מילשטיין: כי היא הייתה בארץ מעל 13 שנים

נורית מילשטיין:  כשהיא הגיעה אלינו, היא סיימה עבודה אצל משפחה, זוג, שם עבדה 11

נורית מילשטיין: 5 שנים

נורית מילשטיין:  ספרו לי על נאמנות יותר מזה

נורית מילשטיין:  היא יודעת עברית, היא מקצועית, היא מטפלת בחסד עליון

נורית מילשטיין:  יש קשר טיפולי של 100 אחוזים

נורית מילשטיין:  בזכותה אימא שלי קמה מהמיטה

נורית מילשטיין:  בזכותה אימא שלי הולכת

נורית מילשטיין:  בזכותה אימא שלי מסכימה לרדת לספסל למטה

נורית מילשטיין:  כשאני מבקשת ממנה מאימא שלי לרדת לספסל, היא אומרת לי שהיא לא יכולה

נורית מילשטיין:  אימא שלי לצערי היום כמו ילדה בת שלוש

נורית מילשטיין:  בצר לי אני אומרת את זה

נורית מילשטיין:  אם העובדת תעזוב, זה גזר דין מוות

נורית מילשטיין:  אני צריכה לקוות שאימא שלי תסיים את חייה במהרה כדי שלא נעבור את הסבל הזה או שאני איאלץ לעזוב את מקום העבודה שלי

נורית מילשטיין:  אני בת 54

נורית מילשטיין:  אם אני היום נאלצת לעזוב את מקום העבודה שלי, אני נופלת על המדינה

יעקב אשר: מה שאת אומרת – אם אני אכניס את זה לקונטקסט של הדיון עכשיו - לא קשור לדיון עכשיו

נורית מילשטיין: הוא קשור

יעקב אשר: לא

נורית מילשטיין: אימא שלי לא נכללת ואם החוק הזה יעבור, העובדת תיאלץ לעזוב וזה גזר דין מוות עבורנו

יעקב אשר: אבל גם היום היא לא קיבלה את האישור של ההתארגנות

נורית מילשטיין: היא כן

נורית מילשטיין:  אנחנו פעלנו על פי חוק, הגשנו את כל מה שצריך

נורית מילשטיין:  אנחנו על פי חוק

יעקב אשר: למה אושרה לה התארגנות?     

נורית מילשטיין: כשהודיעו על ההתארגנות לא הגבילו ל-13 שנים

נורית מילשטיין:  אמרו תחת צו השעה שאנחנו לא נאכוף, קחו עובדים זרים

נורית מילשטיין:  לא אמרו קחו עובדים שבאותו רגע הם עד 13 שנים בארץ

נורית מילשטיין:  לא אמרו את זה

נורית מילשטיין:  עכשיו הם אומרים את זה, אחרי שלוש שנים

משה נקש: אבל החוק אומר את זה מלכתחילה

משה נקש:  זה לא נכון

משה נקש:  החוק אומר אל תיגעו בעובדים מעל 13 שנים

נורית מילשטיין: החוק אומר את זה מלכתחילה אבל כרגע מה שהתחיל כשהייתה הקורונה, לא דיברתם על 13 שנים

משה נקש: החוק דיבר על זה תמיד

נורית מילשטיין: לא, החוק לא דיבר על זה

קריאה: החוק מדבר על שמונה שנים

נורית מילשטיין: הייתה הוראת שעה

יעקב אשר: תמיד זה היה 13 שנים, אגב, זה אחד הנושאים שאני רוצה לטפל בו

יעקב אשר:  בדיוק בעניין הזה אבל לצערי לא נעשה את זה היום כי לא נוכל לקבל החלטות היום

משה נקש: רק לחדד

משה נקש:  אם אני מבין נכון, מעל 13 שנים זה לא לנצח

משה נקש:  זה עד הטיפול

נורית מילשטיין: ברור

נורית מילשטיין:  כמה נשאר לה? היא בת 95

יעקב אשר: אני מבין שהיא כן קיבלה את אישור ההתארגנות

נורית מילשטיין: נכון

ענבל משש: הוא לא פרטני

ענבל משש:  זה היה אישור כללי עבור מי שנצרך והגיש בקשה

נורית מילשטיין: נכון

יעקב אשר: מקרה מסוג כזה, בהנחה שיש לנו עוד 20 מקרים כאלה, נגיד, נבחן על ידי מישהו, על ידי יד אדם?     

נורית מילשטיין: לא

יעקב אשר: האם סוג כזה של מקרה נבחן? שוב, מבחינת מערכת, אנחנו רוצים שהמערכת תעבוד, שיהיו כללים וכולי ואני מבין את זה, גם יכול תמיד לקרות, ותמיד קורה, שהקו הסופי נופל על מישהו מסוים

יעקב אשר:  גם זה יכול לקרות

יעקב אשר:  אני רק שואל שאלה אחת והיא האם בסוף במקרים מאוד מאוד אמיתיים, נכונים, שהם אולי אפילו שאלה של פיקוח נפש בעניין הזה, האם יש מי שלוקח אחריות על העניין? האם מישהו עומד מול 13 השנים, הדבר המקודש?         

שריי גבאי נוריאל: התנאי של ה-13 שנים , וזה כבר הובן כאן, נמצא בחוק

שריי גבאי נוריאל:  אגב, יש עוד תנאי סף שנבחנו על ידי ערכאות

שריי גבאי נוריאל:  זה תנאי שגם הערכאות הבינו, גם בתי המשפט הבינו, את הרציונל המאוד חשוב בקו הגבול הזה של ה-13 שנים - - -     

יעקב אשר: אם היום אתם מאשרים כאלה שנתתם להם תקופת התארגנות והם לא 13 שנים אלא פחות

ענבל משש: צריך להגיד שניתנה תקופת התארגנות ליציאה מישראל

ענבל משש:  חצינו את המשפט האומר תקופת התארגנות

ענבל משש:  התארגנות, למה? זה מה שכתוב

ענבל משש:  אני חתמתי על כל תקופות ההתארגנות וכתוב שהיא ניתנה לצורך יציאה מישראל

ענבל משש:  זאת אומרת, אתה צריך להתארגן עם מטופל חדש

יעקב אשר: במילים מכובסות, יכול להיות שישאירו אתכם כאן

שריי גבאי נוריאל: לא

שריי גבאי נוריאל:  אני מבינה מה שהיושב ראש אומר לעניין הזה שבסוף אנחנו כן מדברים על עובדים שנמצאים 16

שריי גבאי נוריאל: 5 שנים

יעקב אשר: לא רק זה

יעקב אשר:  יכול להיות שאת מדברת על עובדים עם 20 שנים

שריי גבאי נוריאל: לא

שריי גבאי נוריאל:  אנחנו לא מדברים עליהם

יעקב אשר: רגע

יעקב אשר:  אם אתם היום מאשרים לאלה שהיו תשע שנים - - -     

קריאה: זה יכול להגיע למצב של 20 שנים, אם הוא ימשיך לטופל בחולה

יעקב אשר: אם הזקן יאריך ימים, ושיאריך ימים עד 110, ההוא כבר יהיה 30 שנים בארץ

שריי גבאי נוריאל: זה לא טוב שיהיה עוד אחד ועוד אחד ועוד אחד

שריי גבאי נוריאל:  אנחנו צריכים להבין שכל אחד שנשאר כאן מכסת שנים כזו, יש פה פוטנציאל כבד להשתקעות ואני מזמינה את כולם לעיין בפסק דין רוט של מנדל שבפירוש זה מה שזה

שריי גבאי נוריאל:  לכן אנחנו כל הזמן באיזון הזה והאיזון הזה, כמו שאמרתי, גם נבחן בערכאות אל מול הקשיים של המטופלים הסיעודיים ונקבע שהוא סביר ומאוזן

שריי גבאי נוריאל:      אני מקשיבה למה שאומרים כאן ובאמת בתקופת הקורונה הבנו שהייתה כאן בעיה של ההתקשרות הזאת, מעין הסתמכות

שריי גבאי נוריאל:  לכן זה המקום היחיד שבו גם שמרנו על הקו של ה-13 אבל גם אמרנו בסדר, אנחנו נקל יותר ונראה מה קרה לך בתחילת התקופה

שריי גבאי נוריאל:  אם העסקת מלכתחילה עובד שחצה את ה-13 בתחילת התקופה, אז לא היית צריך לעשות את זה ואין מקום להקל, אבל אם העסקת אותו בחוסר ידיעה באמת, כשהוא מתחת ל-13 שנים, אנחנו כן נאפשר לך

שריי גבאי נוריאל:  אנחנו כל הזמן באיזון הזה

יעקב אשר: במקרה שלך אתם העסקתם אותו אחרי ה-13 שנים?     

שריי גבאי נוריאל: כן

שריי גבאי נוריאל:  זאת אומרת שההתחלה התחילה במשהו שהוא לא חוקי ולא נכון

דפנה שגל פודור: אנחנו מדברים כאן רק על דברים שהם לא חוקיים

דפנה שגל פודור:  כל המקרים שנבחנים כאן הם מקרים לא חוקיים שהסתמכו על תקופת התארגנות

דפנה שגל פודור:  כל שאר הכללים שקבועים בחוק מבוטלים פרט לרף הקשיח של ה-13 שנים

דפנה שגל פודור:  אני מבינה את הרציונל אבל היה צריך להעביר את זה בתקופת ההתארגנות

דפנה שגל פודור:  צריך לתת קריטריונים

דפנה שגל פודור:      אני אציג את עצמי

דפנה שגל פודור:  אני מייצגת את מטה מאבק הסיעודיים שכולל 33,000 סיעודיים ובני משפחותיהם

דפנה שגל פודור:  הגשנו גם נייר עמדה לוועדה

דפנה שגל פודור:  אני אענה על מספר שאלות של אדוני היושב ראש

דפנה שגל פודור:  הפרסום האחרון של רשות האוכלוסין וההגירה מדבר על 78,000 בעלי היתרים ועל 59,000 עובדים זרים חוקיים ויש שם פער של 17,000 מטופלים סיעודיים שהם ללא עובדים זרים חוקיים בארץ, חלקם לא רוצים, חלקם מעסיקים עובדים לא חוקיים

דפנה שגל פודור:  הרשות יצאה בסקר למטופלים הסיעודיים ובדקה כמה מהם מעסיקים עובדים זרים לא חוקיים

דפנה שגל פודור:  מהניתוח של הנתונים, בערך 7,000 מעסיקים עובדים זרים לא חוקיים

דפנה שגל פודור:  זה מצביע גם על החוסר שיש בעת הזאת

יעקב אשר: אם נוריד את ה-3,000 שיש עכשיו, אנחנו עם 4,000

דפנה שגל פודור: לדעתי זה סקר מלפני שנה

יעקב אשר: כן, אני הולך על הנתונים האלה

יעקב אשר:  אני חושב שאני אומר דבר נכון

יעקב אשר:  אני אומר שאם עשיתם סקר ולפיו יש כ-7,000 עובדים לא חוקיים, אם חלק מהם מוכשרים עכשיו, נגיד פחות או יותר, זה אומר שאנחנו נגיע ל-4,000 עובדים

ענבל משש: זה דינאמי

ענבל משש:  אני לא יודעת להגיד

ענבל משש:  אם מחר בבוקר יצטרפו עוד, זה מתקזז

יעקב אשר: בסדר, אבל זה באותו יחס פלוס-מינוס לכאן או לכאן

דפנה שגל פודור: אני רוצה לחזור למועד בו נסגרו השמיים ויותר לא נכנסו עובדים זרים חוקיים

דפנה שגל פודור:  הפתרון היחיד שהיה אפשר לתת – ואני מבינה את המגבלות – ושנתנו ראשי רשות האוכלוסין וההגירה למשפחות היה תקופת ההתארגנות

דפנה שגל פודור:  זה הפתרון היחיד

דפנה שגל פודור:  לא הכניסו לכאן עובדים זרים כי השמיים היו סגורים

דפנה שגל פודור:  אנשים כמו נורית, ותכף ידבר גם עובד, זה מה שהיה להם, או להפסיק לטפל בהורים או לקחת את מי שהסכים להיכנס לעבוד

דפנה שגל פודור:  בתקופת ההתארגנות עליה הם הסתמכו, לא הייתה מגבלה ולא היו קריטריונים

דפנה שגל פודור:  עכשיו כל שאר התנאים בחוק שכל מי שהעסיק עבר על התנאים האלה, כל שאר התנאים מבוטלים פרט ל-13 שנים

דפנה שגל פודור:  יש כאן הסתמכות של משפחות, יש כאן קשר של שלוש שנים ואני חושבת שזה לא ראוי לנתק את הקשר כי הקשישים האלה לא יתאוששו

דפנה שגל פודור:  קשישים דמנטיים שמחוברים כבר שלוש שנים לאותו עובד, לא יתאוששו מהדבר הזה

דפנה שגל פודור:  אני חושבת שיש כאן מספר לא מאוד גדול של מטופלים

דפנה שגל פודור:  זה מקרה פרטני, מצומצם, אפשר לצמצם את זה ולהגדיר את זה ככל שרוצים, מבחינתי גם להמשיך לאותן משפחות את תקופת ההתארגנות ולא לאשר ויזה

דפנה שגל פודור:  לא אכפת לי אבל להשאיר את המטופלים האלה עם טיפולך סיעודי אליו הם רגילים

יעקב אשר: בואי נעצור את זה כאן

יעקב אשר:  אני שואל שאלה

יעקב אשר:  האם יש לכם מושג ואתם יודעים כמה מקרים מהסוג הזה קיימים? אחר כך נמצא את הדרך לפתור את זה, אם זה אפשרי חוקית

יעקב אשר:  כמו שאנחנו מאריכים מתקופת הקורונה, אוטומטית ה-13 הפך ל-16

יעקב אשר:  האם יש משהו שהוא לא בינה מלאכותית שמכירה את הדבר הזה ויודעת לתת לזה תשובה? בסוף מאחורי זה עומדים אנשים במצבים הכי קשים

דפנה שגל פודור: אדוני, אם יורשה לי רק עוד משפט אחד

דפנה שגל פודור:  מטופלים סיעודיים שהתחילו כבר והעובד אושר להם, הם נשארים עם אותו מטפל עד 120, עד שהמטופל נפטר, גם אם אלה 20 שנים או 25 שנים

דפנה שגל פודור:  אני מכירה מקרים כאלה

דפנה שגל פודור:  שם מגבלת 13 השנים לא מפסיקה את ההעסקה ובלבד שזה התחיל באופן חוקי

דפנה שגל פודור:  מאחר שכאן זה התחיל בהסתמך על הוראות הרשות בדבר תקופת התארגנות, אני מבקשת לעשות הקבלה - - -     

שריי גבאי נוריאל: זה לא התחיל בדבר תקופת התארגנות

שריי גבאי נוריאל:  הם קודם התחילו להעסיק לא חוקי ואז אנחנו אמרנו שבגלל המגבלות בתקופה הראשונה, אתם יכולים להישאר כאן התארגנות

שריי גבאי נוריאל:  זאת אומרת, תתארגנו ליציאה

שריי גבאי נוריאל:  אז הגיעה הוראת השעה הראשונה וכבר בהוראת השעה הראשונה שהייתה לא הרבה זמן אחרי, אמרנו זה לא

שריי גבאי נוריאל:  את ה-13 אתם לא יכולים

שריי גבאי נוריאל:  אז הם המשיכו להעסיק, אחרי ה-13

דפנה שגל פודור: בתקופת התארגנות כחוק

דפנה שגל פודור:  שלוש שנים כחוק

יעקב אשר: אני רוצה לשמוע עוד אנשים ואני נותן לכם זמן להתייעצות גם על זה

יעקב אשר:  לגבי הנושא של התאריך עליו דיברנו קודם, 31 במרס, יש הסכמה לעניין הזה, גם של השר ונלך על זה

יעקב אשר:  אם כן, חסכתי לכם התייעצות אחת

ענבל משש: התייעצנו

יעקב אשר: אני יודע

יעקב אשר:  הבנתי שזו הייתה התוצאה

יעקב אשר:  עכשיו אני שואל שאלה אחרת

יעקב אשר:  אני לא רוצה לגרום לפריצה של המסגרות למרות שיכול להיות שנשנה אותן, לא בפריצה אלא נעשה את זה אחרי דיונים ואחרי בדיקה

ענבל משש: בצורה אחראית, אחרי דיונים מקצועיים

יעקב אשר: נכון

ענבל משש: אנחנו מנהלים מדיניות

יעקב אשר: בכל מקרה אני שואל דבר אחד

יעקב אשר:  אם יש מקרים כאלה שאפשר לפלח אותם או להגדיר אותם ולתת להם את הפתרון בתוך התיקון הזה כאן עם התניות, למשל התניה שזה לא משהו שקרה בחודשים האחרונים, בחודש-חודשיים האחרונים אלא באמת כאלה שהיו על הקצה, לא כאלה שכבר 20 שנים

יעקב אשר:  אני לא יודע

יעקב אשר:  אני מנסה שתחשבו לפני שאתם אומרים לא, האם יש איזשהו פתרון שהוא פתרון שיהיה - בסבב הזה שאני קורא מדברי ההסבר שלכם – אחרון ואם הוא אחרון, הוא פחות בעייתי מהבחינה הזאת

יעקב אשר: , שיכול לפתור

יעקב אשר:  לא יודע, ועדה עליונה שבודקת או משהו

יעקב אשר:  אולי יצטרכו פרטנית לשלוח עובד סוציאלי לראות האם הסיפור הזה הוא נכון או לא ורק בתנאים כאלה וכאלה

שריי גבאי נוריאל: אני חייבת לומר שאנחנו יוצאים מנקדת הנחה שכל הסיפורים הם נכונים

שריי גבאי נוריאל:  באמת

יעקב אשר: אולי אל תתני לי תשובה

יעקב אשר:  תחשבו רגע אם אנחנו יכולים למצוא פתרון לדבר הזה

יעקב אשר:  בינתיים נשמע את שאר הדוברים

גלעד קריב: צריך לומר שגם לפי ההצעה עכשיו "ההלבנה" היא לא הלבנה אוטומטית של כל מי שהגיש בקשה ונדחה אלא גם לפי ההצעה כרגע צריך להוכיח שיש קשר

יעקב אשר: בדיוק

יעקב אשר:  אולי לאותו פלח של ה-13 פלוס שנים תהיה בדיקה אחרת, יותר קשה, יותר מסיבית, אבל בסוף שלא נפספס את כמה מאות המקרים האלה שיכול להיות שאנחנו במו ידינו גוזרים עליהם משהו שאנחנו לא רוצים

יעקב אשר:  אף אחד מכם לא רוצה את זה

יעקב אשר:      אני יודע שהכי קל לבוא מהצד שלי ולהיות פופוליסט ואז תפרצו את כל הגדרות

יעקב אשר:  לא

יעקב אשר:  אני לא רוצה שתפרצו את הגדרות גם אם יש לי הרהורים לגבי הגדרות שאולי צריך לשנות אותם

יעקב אשר:  לכן אני אומר שאתם צריכים לשמור על המסגרות ולעשות את הדברים וזה התפקיד שלכם, זה בסדר גמור, אבל לפעמים אפשר למצוא איזשהו מתכון בטח בנקודת הזמן הזאת

יעקב אשר:  כפי שאומרים, בזמן שפושקין מת, על הקורונה עושים סיבוב, אז בואו נעשה עליה עוד סיבוב אחד קטן טוב ולפחות גם נפתור את הבעיה הזאת

יוראי להב-הרצנו: הם אמרו כמה מקרים כאלה יש?     

יעקב אשר: הם לא יכולים לדעת

משה נקש: אמרנו

משה נקש:  המקרים בתקופה הקובעת, שנדחו, אחרי שסיננו מטופלים שנפטרו וכולי, יש בסביבות 285 מקרים של עובדים שהם מעל 16 שנים ושלושה חודשים

יוראי להב-הרצנו: 285 מתוך כמה?     

משה נקש: מתוך כל אלפי הבקשות שהוגשו לנו

יעקב אשר: זאת אומרת שאם אתם עושים עוד בחינה מדוקדקת ובדיקה יותר חריפה - - -     

משה נקש: זה לא רק זה

משה נקש:  צריך להבין את ההשלכות של צעד כזה על כל המדיניות של תקופות השהייה במדינת ישראל

משה נקש:  כמו שאדוני היושב ראש אמר, בסוף איכשהו הקו עובר ותמיד יהיה מישהו בצד השני של הקו שלא נוכל להכניס אותו

יעקב אשר: תחשבו

אלון שוסטר: יש תקופת מעבר מעורפלת ואפשר לסבר את האוזן

אלון שוסטר:  אנחנו עושים דבר טוב

אלון שוסטר:  כל העניין הוא החמלה

אלון שוסטר:  לא שהיא חסרה לכם, אני מכיר אתכם, אבל זה הגיוני כי זאת תקופה מעורפלת כל כך ולא נאמר באופן קטגורי שלא

יעקב אשר: אני רוצה לשמוע את מי שעדיין לא דיבר

איתן לבני: תודה אדוני היושב ראש

איתן לבני:  תודה על הדיון המעמיק הזה

איתן לבני:  זה דיון מאוד חשוב

איתן לבני:  אני מייצג את השדולה הישראלית למען קשישים ואת העמותה לקידום זכויות הסיעודיים

איתן לבני:      אני חושב שהוראת השעה הזאת תיתן קצת מנוחה לכל המשפחות ביניהן אני שמעסיק עבור אימי עובדת זרה וממתין להוראת השעה הזאת כבר הרבה זמן

איתן לבני:  היא תיתן קצת מנוחה ושלווה למשפחות

איתן לבני:  תוריד את העומס הנפשי שבין כה וכה כבר קיים לאורך הטיפול

איתן לבני:  אני חושב שבאמת, כמו שאתה מדגיש כאן, כדי לבחון את הנתונים האלו, כדי להגיע לרזולוציות הכי נמוכות, כדי לאפשר להכניס לתוך הוראת השעה הזאת כמה שיותר משפחות כי המצוקה היא מאוד קשה, לקבל את בסיס הנתונים ובאמת על בסיס הנתונים לבצע ניתוחים סטטיסטיים הרבה יותר מעמיקים ואולי באמת להכניס עוד 100 ,150 משפחות, דבר שיעזור

איתן לבני:       בהנחה ולא ניתן, אני חושב שהוראת השעה הזאת צריכה לכלול תקופת מעבר כמו שאמר חבר הכנסת שוסטר

איתן לבני:  תקופת המעבר הזאת צריכה להיות עם אפשרות למתן הארכה לאותן משפחות

גלעד קריב: למה אתה מתכוון בתקופת מעבר? שהתקופה הקרובה תשתנה?     

איתן לבני: תקופת המעבר זה בעצם התקופה הזאת שמהרגע שהוראת השעה הזאת נכנסת לתוקף, יש את אותן משפחות שצריכות לפטר או להעזיב את העובד הזר הזה והן יישארו ללא מענה

איתן לבני:  איך אנחנו מתייחסים לקבוצה הגדולה הזאת שהיא נשארת כאן בלי תשובה? אני חושב שבתך החוק חייבת להיות התייחסות לתקופת המעבר הזאת עם אפשרות של לפחות שנה כי בתוך השנה הזאת אולי ייכנסו עוד עובדים וההיצע מול הביקוש יתאזן יותר ותהיה יכולת יותר מהירה לקלוט עובדים

אלון שוסטר: אני מציע לא לוותר בעניין הזה

ענבל משש: אנחנו לא ניתן תקופת היערכות נוספת

יעקב אשר: זה הולך להיות שיר שלא נגמר

יעקב אשר:  אני יותר חתרתי להחלטה פרטנית לגבי מקרים מסוימים ואז אני יודע שלא פרצתי את הגבולות

איתן לבני: אבל מה עושים כאשר יום למוחרת, אחרי שמאשרים את החוק הזה, כולם עוזבים? בואו נגיד את האמת לעצמנו, כדי שנפתור את הבעיה

איתן לבני:  מדינת ישראל לא תגרש אותם כי עד היום לא גירשו אותם

איתן לבני:  היא לא תגרש אותם גם מחר

איתן לבני:  בואו נבחן את הטוב שיוצא לנו מזה ואפילו לרשות האוכלוסין

איתן לבני:  מה זה אומר שמשפחה מקבלת ויזה הומניטרית? מה זה אומר? זה הדבר הכי טוב גם למטופל, גם לעובד וגם למדינה כי יש לזה המון ביטחונות

שריי גבאי נוריאל: יש צד שני של הדבר הזה

שריי גבאי נוריאל:  צריך להבין את זה

שריי גבאי נוריאל:  יש צד שני כי אנחנו כבר רואים עלייה במספר התיקים של אותן עובדות סיעוד שעבדו כאן שנים רבות מכוח אותם אישורים הומניטריים ועכשיו מבקשים מעמד של קבע

שריי גבאי נוריאל:  חשוב להבין שמי שתקבל מעמד של קבע, כי יש לה זיקות לישראל

איתן לבני: כי אתם לא מגרשים אותן

שריי גבאי נוריאל: זה לא בגלל שלא מגרשים אותן, כי מה נבדק שם?      

איתן לבני: תגידי לי, הם יעלו על מטוס ביום שלמוחרת?      

שריי גבאי נוריאל: רגע

שריי גבאי נוריאל:  תן לי בבקשה לסיים את דבריי

שריי גבאי נוריאל:  זאת לא הבחינה

איתן לבני: אז מה הם יעשו כאן? יעשו כאן פשע

שריי גבאי נוריאל: אתה יכול להקשיב רגע בבקשה? הבחינה שנעשית היא האם יש זיקות לישראל ומי יצר אתן

שריי גבאי נוריאל:  אם אני כמדינה יוצרת לאותה עובדת את הזיקות למשך שנים רבות והיא תקבל בעקבות זה מעמד של קבע, היא לא תעבוד יותר בסיעוד

איתן לבני: אבל את לא מילאת את התפקיד שלך לגרש אותה ברגע שהיא הייתה צריכה להיות מגורשת מכאן

שריי גבאי נוריאל: זה לא נכון להגיד את זה

שריי גבאי נוריאל:  אנחנו עושים את זה

יעקב אשר: גם אם זה נכון, היא אומרת שלפחות אני אוסיף טיעונים לבקשה למעמד של קבע

איתן לבני: ברור

יעקב אשר: אני רואה בדיוק במקום הזה את הבעיה

יעקב אשר:  אני לא רוצה להגיד באיזה מקום הבעיה הזאת של מעמד הקבע והיכן הוא מוכרע

איתן לבני: יש לנו אלפי מקרים כאלה

יעקב אשר: אני באמצע משפט

יעקב אשר:  אני חושב שמבחינתי – שוב, אני לא משפטן דגול - מי שבא לכאן לצורך עבודה, מבחינתי לא צריך להיות שום דבר שנקרא זיקה לישראל כי בסוף זה יוצר להם את התמריץ לקחת סיכונים, להתקדם הלאה ולהישאר

יעקב אשר:  לא תמיד צריך לגרש אותם

יעקב אשר:  היו כאלה שצריכים להגיד תודה רבה, עשיתי שירות, תודה רבה ואני נוסע

יעקב אשר:  זה לא קורה, למה? כי הם אומרים, חכה, אולי עוד קצת אני אצליח, אני אקח עורך דין טוב של החברה שלי שלקחה עורך דין מצוין והצליחו בבית המשפט בשם הזכויות אבל בינתיים מי שמפסיד את הזכויות, אלה הקשישים שהם צריכים לחתוך להם את המטפל באמצע התקופה כי אנחנו חוששים למה שיקרה כאן במדינה אם יציפו אותה בעובדים זרים

שריי גבאי נוריאל: אני מזמינה את חברי לקרוא את הלכת רוט של מנדל, שם בדיוק בית המשפט עשה את ההבחנה לגבי עובדת שאנחנו נתנו לה את האישורים

איתן לבני: לכן אני הצעתי מראש, לפני הרבה זמן, להתחיל לחשוב על הכיוון שעובדים זרים שמגיעים לכאן, אחרי שנתיים כבר מקבלים ויזה הומניטרית ואם הוא עוזב את המטופל, הוא עוזב את הארץ

יעקב אשר: עצור

יעקב אשר:  אני כבר מזמין אותך לישיבה הבאה, אז נפתח את כל הנושא הזה

יעקב אשר:  זו תהיה ישיבה של כמה שעות טובות

יעקב אשר:  נעמיד לעצמנו יעדים, כמובן ביחד עם משרד הפנים

אלון שוסטר: זה מעבר לתקנה הזאת?     

יעקב אשר: מעבר

יעקב אשר:  ודאי

יעקב אשר:  בהזדמנות הזאת אני מנסה עוד משהו לתקן על הדרך

יעקב אשר:  התקנה הזאת בסוף עוזרת להרבה מאוד אנשים

יעקב אשר:  יכול להיות שאם היא תהיה קצת יותר חכמה – ואני רואה שעובדים על זה שם בצד ימין של השולחן – היא תעזור לעוד כמה עשרות או מאות אנשים

יעקב אשר:       עוד מישהו שלא דיבר ורוצה לדבר? בבקשה

רון אובוז: אני מייצג הרבה אנשים שנמצאים במצב של הגברת הזאת, אנשים שלקחו עובדים בתקופת הקורונה

רון אובוז:  אני ממשרד עורכי דין אובוז, בורלא ושות'

רון אובוז:       באים ואומרים כאן שלקחו עובדים לא חוקיים

רון אובוז:  צריך לזכור שלקחו עובדים לא חוקיים בתקופת הקורונה כי להם, לרשות האוכלוסין, לא היה פתרון אחר ולכן אמרו לקחת את העובדים הלא חוקיים האלה, תעסיקו אותם, ביטוח לאומי משלם

שריי גבאי נוריאל: או בגלל החברה שאתה עומד בראשה כפי שנחשף בוועדת עובדים זרים, חברה שמשדכת עובדים לא חוקיים עם מטופלים

רון אובוז: לא

רון אובוז:  לא משדכת

רון אובוז:  את תקבלי תביעה על לשון הרע על מה שאת אומרת עכשיו כי זה לא נכון

שריי גבאי נוריאל: הכול מתועד בוועדת עובדים זרים

רון אובוז: מה שאת אומרת עכשיו, לא נכון

יעקב אשר: זה לא אומר אם זה נאמר שם זה נכון

תומר רוזנר: נאמר שיש לו חברה

יעקב אשר: אתה צריך להגיד את זה

שריי גבאי נוריאל: זה נאמר חד משמעית שהוא לא עשה גילוי נאות ואמר שיש לו קשר לחברה

שריי גבאי נוריאל:  תגיד את הדברים

רון אובוז: מה זה קשור לחברה? אני מייצג לקוחות

שריי גבאי נוריאל: אבל יש לך עוד כובע

רון אובוז: אין לי שום כובע

רון אובוז:  אתם מערבבים כאן בשר וחלב

תומר רוזנר: יש לך קשר לחברה כזאת או אחרת שעוסקת בנושא?     

רון אובוז: לא

רון אובוז:  היא עוסקת בשירותים לעובדים זרים

רון אובוז:  לא קשור - - -     

שריי גבאי נוריאל: מה עם ערוץ הטלגרם שהודית בישיבה?     

רון אובוז: מה זה קשור?      

שריי גבאי נוריאל: מה עושה ערוץ הטלגרם שהודית בישיבה?     

רון אובוז: ערוץ הטלגרם הוא לוח מודעות לחיפוש עובדים

יעקב אשר: גילוי נאות

יעקב אשר:  אני לא מכיר אותך, פעם ראשונה אני רואה אותך, אבל בוא נאמר שבהנחה שזה כך, מה הטיעונים שלך?      

רון אובוז: הטיעונים הם לגבי מעסיקים של עובדים זרים שלקחו את העובדים האלה בזמן שהייתה כאן מצוקה והיה חוסר גדול מאוד של עובדים זרים

רון אובוז:  דרך אגב, עדיין לא אמרו לנו שאין חוסר

רון אובוז:  זרקו לנו כאן נתונים לגבי כמה עובדים נכנסו

רון אובוז:  עובדים שנכנסים עכשיו עומדים בכמות הרצויה

רון אובוז:  שלא קיבלנו נתונים לגבי אלה שיצאו

רון אובוז:  אנחנו לא יודעים באמת כמה חוסר קיים ולא יודעים למה התקופה הקובעת נגמרה דווקא ב-31 בדצמבר

רון אובוז:  עכשיו הסכימו להאריך אותה עד חודש מרץ אבל למה לא עד עכשיו?     

יעקב אשר: אני אשאל אותך למה עד עכשיו שזה ייכנס לתוקף, אלא בוא נאריך את זה מהרגע שנכנס לתוקף לעוד שלושה חודשים

רון אובוז: האנשים האלה, למרות שהם עדיין מעסיקים עובדים לא חוקיים, ביטוח לאומי משלם להם את הקצבאות

יעקב אשר: נכון

יעקב אשר:  אבל אני ממקד את הנקודה - וכנראה שזה פחות או יותר המספר – של כמה מאות בודדות

יעקב אשר:  אני הייתי גם מגביל את זה אפילו לגילאים מסוימים

אלון שוסטר: המספר ילך ויצטמצם

משה נקש: ואז יבוא זה עם השנה מתחת ויגיד ולמה אני לא

תומר רוזנר: יש אנשים שידעו שלא יעברו את הסף של ה-13 שנים כי זה מה שהיה בשתי הוראות השעה הקודמות ולכן לא "טרחו" להגיש בקשה

תומר רוזנר:  למשל אותו מצב של הגברת שדיברה קודם לכן אבל היא פשוט לא הגישה בקשה

רון אובוז: יש המון אנשים כאלה

רון אובוז:  בציבור הייתה דיס-אינפורמציה וגם תאגידי הסיעוד לא יודעים זאת

רון אובוז:  לא יודעים שצריך להגיש בקשה לוועדה ההומניטרית

משה נקש: זאת אולי טענה שהייתה יכולה להישמע בהוראת השעה הראשונה

רון אובוז: זה לא נכון

רון אובוז:  לא לכולם יש עורכי דין

רון אובוז:  אני מדבר עם משפחות כל שבוע

רון אובוז:  מכיוון שמדובר כאן על כך שזה סבב אחרון של הוראת שעה, צריך לקחת בחשבון את האנשים המסכנים האלה שלקחו את העובדים בזמן שלא הייתה להם אפשרות אחרת, לקחו עובדים עם מעל 13, 15 שנים

רון אובוז:  בזמן הקורונה הם פחדו להכניס הביתה אנשים לראיונות עבודה והם לקחו את מה שהצליחו למצוא

רון אובוז:  עכשיו הם כבר שנתיים יותר עם המעסיקים האלה והם חרדתיים

רון אובוז:  הם מתקשרים אלי כל יום לשאול מה קורה עם תקופת ההתארגנות הזאת

רון אובוז:  הם נמצאים במצוקה

רון אובוז:  זה הזמן לבוא ולאשר את העובדים האלה

רון אובוז:  הרי כל הרציונל של הוראת השעה היא מכיוון שנוצר קשר עמוק בין המטופל

רון אובוז:  גם להם נוצר קשר עמוק עם המטופל

רון אובוז:  גם להם מגיע לקבל את העובדים האלה

רון אובוז:       אדוני, הנתונים שנזרקו כאן, הם התחמקו כאן מהנתונים

ענבל משש: אנחנו נותנים נתונים כפי שנשאלנו על ידי היושב ראש

ענבל משש:  אתה מוזמן לכאן ולא מנהל את הדיון

רון אובוז: לא מנהל את הדיון

רון אובוז:  קיבלתי רשות דיבור

יעקב אשר: רגע

יעקב אשר:  מישהו לקח לי את הדיון

יעקב אשר:  לא שמעתי כי הייתי כאן באיזו התייעצות

יעקב אשר:  משפט אחרון לסיום

רון אובוז: רציתי להגיד שיש לי כאן נתונים שקיבלתי מהרשות

רון אובוז:  הוראת השעה הקרובה אמורה לחול בסך הכול על 872 אנשים ולא על אלפי אנשים

רון אובוז:  זה נתון שקיבלתי מהם, מחוק חופש המידע

רון אובוז:  בקשות שהוגשו החל מיולי 2022 עד סוף דצמבר, 872 בקשות

ענבל משש: אנחנו מדברים על 2020

ענבל משש:  אתה מטעה

רון אובוז: אני אגיע ל-2020

יעקב אשר: אני קיבלתי נתון – נאמר בישיבה, נתון מוקלט והוא כתוב בפרוטוקול - שדיבר על 2,000 ומשהו, ואם אנחנו מאריכים עד 31 במרס, המספר הוא 3,000 פלוס

רון אובוז: אדוני, זה נתון לא נכון

רון אובוז:  יש נתון שלהם והוא אחר

רון אובוז:  אני יכול להראות לך

יעקב אשר: אנחנו נבדוק את זה

יעקב אשר:  יש לנו כלים לבדוק

רון אובוז: אני רוצה לומר שמדובר כאן במספר קטן של משפחות עבורן אפשר לפתור את המצוקה הזאת

רון אובוז:  זה לא משהו שהולך להיות מוחל בחוק באופן גורף

רון אובוז:  זה לא יפריע בעתיד להשתקעות ואם אדוני הציע כאן לבחון באמצעות איזושהי ועדה עליונה, מדובר כאן בעובדים שנמצאים בארץ 17 ו-18 שנים ויש להם כבר נכדים, יש להם משכנתה, הם לא רוצים להשתקע כאן בישראל

רון אובוז:  לא כולם רוצים להשתקע בישראל

יעקב אשר: מה שאתה אומר עכשיו, זאת בדיוק הבעיה

יעקב אשר:  זה בדיוק העניין שהם שצריכים למנוע

קריאה: יש להם את זה בחוץ לארץ

קריאה:  לא בארץ

רון אובוז: הם לא רצים להישאר כאן לעד

רון אובוז:  הם לא רוצים להשתקע כאן

רון אובוז:  יש להם מה לעשות בחוץ לארץ

יעקב אשר:  נכדים בארץ, אני עוד לא מכיר

יעקב אשר:  ילדים בארץ, זה אני מכיר

רון אובוז: לא כולם נהנים מהאזעקות שיש כאן כל הזמן

יעקב אשר: זה נכון

יעקב אשר:  תודה רבה

עובד גור: אני מייצג את אימי

עובד גור:  סליחה שהקול שלי רועד כי אני מרגיש שאם היא לא תישאר עם המטפלת הזו, היא פשוט תסיים את חייה

יעקב אשר: כמה שנים העובדת נמצאת אתכם?     

עובד גור: 14 שנים

עובד גור:  לפני התקופה הקובעת

עובד גור:  כלומר, חסרה לה שנה ואז היא הייתה נכנסת

עובד גור:  הייתה לה מטפלת צמודה, צעירה

עובד גור:  באותה תקופה של המטפלת הצעירה היו לה התקפי חרדה, הפרעות שינה, חוסר התמצאות במרחב, הזיות, צעקות

יעקב אשר: מתי העובדת התחילה לעבוד? בתקופת הקורונה?     

עובד גור: כן

עובד גור:  בתקופת הקורונה

עובד גור:  אנחנו הגשנו שתי בקשות הומניטריות והן נדחו על הסף

עובד גור:  בתקופת המטפלת הקודמת אימי הגיעה לשיבא עם שברים בכתף, נפילות חוזרות, סירבה להתקלח, סירבה לבצע תנועות, סירבה לרדת, שיחקה בצרכיה ואז בעקבות הקורונה המטפלת הקודמת עזבה ומצאנו את המטפלת הזרה הלא חוקית

עובד גור:  פתאום ראינו שהמצב של אימא שלי הוא לא גזרת גורל

עובד גור:  המטפלת הוותיקה, בדיוק כמו שאמרת, ידעה את העבודה, נוצר ביניהן קשר חם, רופא המשפחה לא ראה תופעה כזאת

עובד גור:  התופעות הדמנטיות נעלמו, היא יורדת במדרגות, היא מבצעת פעילות גופנית, אוכלת, שותה, מתקלחת

עובד גור:  אם העובדת לא תישאר, אימי מסיימת את חייה

עובד גור:      אני מצטט חוות דעת

עובד גור:  אתה רוצה משהו מקצועי

עובד גור:  רופא המשפחה בבקשה שהגשנו כתב: "עזיבת המטפלת הזו תגרום בהכרח להרעה במצבה הנפשי, התפקודי והבריאותי של חנה"

עובד גור:  אנחנו העסקנו אותה לפי חוק

עובד גור:  לא היינו מעסיקים אותה אם לא היינו מקבלים את התשלום של הביטוח הלאומי

עובד גור:  אנחנו לא יכולים לעמוד בתשלום הזה

ענבל משש: אבל ביטוח לאומי לא מאשר העסקה כדין

עובד גור: ברגע שאנחנו פנינו לעורכת דין, היא אמרה שאפשר להעסיק אותה

תומר רוזנר: זאת לא רשות האוכלוסין

ענבל משש: איך היא יכולה להגיד לך?     

עובד גור: לא משנה

עובד גור:  אנחנו כרגע מדברים על 14 שנים

יעקב אשר: הנקודה הובנה

יעקב אשר:  אני רוצה להתקדם

עובד גור: אני רק רוצה לומר משפט אחרון

עובד גור:  למעשה הסעיף הזה של 13 שנים פשוט יגזור את גזר דינה של אימי למוות

עובד גור:  כרגע הקשר ביניהן הוא כל כך טוב עד שחלק גדול מהסימפטומים של דמנציה נעלמו

איתן לבני: זה היתרון של ויזה הומניטרית

עובד גור: המטפלת הזו עשתה לנו נס

עובד גור:  קרה לנו נס

עובד גור:  דיברו כאן על מקרה שיש שתי מטפלות זמינות

עובד גור:  בזמנו בזמן החילופין ביקשנו מהמטפלות להגיע, הן שמעו את הגיל של אימא שלי ולא רצו לבוא

עובד גור:  שמעו שאין מעלית, היא גרה בבני ברק, לא רצו לבוא

עובד גור:  שמעו שמדובר בבני ברק, לא רצו לבוא

עובד גור:  אנחנו דיברנו בטלפון, קבענו והן לא הגיעו

יעקב אשר: גם אצלן יש תופעה כזאת?     

עובד גור: כן

עובד גור:  יש אצלן תופעה כזאת

קריאה: הן בוחרות אותנו

עובד גור: הן בוחרות אותנו

עובד גור:  הן בחרו

יוראי להב-הרצנו: מה זה גם?      

יעקב אשר: אתה רוצה לדעת מה זה גם?     

יוראי להב-הרצנו: כן

יוראי להב-הרצנו:  מה זה גם?     

יעקב אשר: פוליטיקאים מסוימים

יעקב אשר:  לא?     

עובד גור: מישהי אמרה שהיא יורדת להביא מזוודה, לא חזרה

עובד גור:  אם זה היה מודיעין או תל אביב, אולי לא הייתה בעיה

קריאה: גם בתל אביב יש בעיה

איתן לבני: גם בתל אביב הן בוחרות אותנו

יעקב אשר: כן, אבל החטא הקדמון מתחיל בדברים הראשונים, בבסיס

יעקב אשר:  גם אני בעד חופש העיסוק ולתת את כל הכבוד לאנשים כי הם לא עבדים וזה בסדר, אבל שאנחנו לא נהיה פראיירים

יעקב אשר:  זאת אומרת, שלא נגרום לכך שממסחרים בהורים שלנו

יעקב אשר:  זה הדבר הכי גרוע שקיים

יעקב אשר:  את זה לא נפתור היום ואני אומר לך בגילוי לב ובצורה הכי אמיתית

יעקב אשר:  לא נפתור את זה כרגע אבל אנחנו נפתור את זה בעזרת השם ביחד עם משרד הפנים, עם רשות האוכלוסין

יעקב אשר:  קצת נציג לכם

יעקב אשר:  בסדר

יעקב אשר:  אין מה לעשות

יעקב אשר:  יושבי ראש ועדה - המשרדים לא בוחרים אלא הציבור קובע

ענבל משש: אין לנו טענות

יוראי להב-הרצנו: יש לי שאלה

יוראי להב-הרצנו:  אני שומע את הקול של המשפחות ואני חושב שכולנו מזדהים עם המצוקה שלהן

יוראי להב-הרצנו:  אני גם שומע מאנשי הרשות את החשש המרכזי והם אומרים שהם חוששים שייווצרו זיקות שיאפשרו לאותם עובדים השתקעות או מעמד קבע, שגם את זה אנחנו לא רוצים

יעקב אשר: כן

יעקב אשר:  גם את זה אנחנו לא רוצים

יוראי להב-הרצנו: לכן אני רוצה לשאול את היועץ המשפטי האם יש דרך משפטית לאפשר את המתן לאותן 285 משפחות בהן מדובר, להמשיך

יעקב אשר: אנחנו בשלב הזה

יוראי להב-הרצנו: ברור לי אבל השאלה היא אם יש אפשרות

יעקב אשר: דקה

יעקב אשר:  אני ביקשתי שינסו לחשוב

יעקב אשר:  שוב, אני לוקח בחשבון שהתשובה יכולה להיות כך או אחרת אבל אני רוצה לשמוע אותם ואז אנחנו נחשוב ביחד

יעקב אשר:  בתוך ההתייעצויות שעשינו כאן – אני לא עונה במקום היועץ המשפטי שיכול גם הוא לענות לך – היום אנחנו יודעים על 280 משפחות

יעקב אשר:  יכול להיות שאנחנו לא יודעים על עוד 280 או על עוד 400

יוראי להב-הרצנו: האם יש אפשרות שהם יחתמו על איזשהו מסמך שמגדיר שהם מבינים שאין באישור הנוסף הזה נפקות לעניין הדרישה שלהם להשתקעות בארץ?     

קריאה: הן לא רוצות להשתקע בארץ

יעקב אשר: זה צריך להיות ביום הראשון כשבאים לארץ

דפנה שגל פודור: זה כלי מקובל

יעקב אשר: יש גוף כזה שנקרא בתי משפט שדנים בו בחדר אחר, כאן לידינו

יוראי להב-הרצנו: אני מכיר את החדר הזה

דפנה שגל פודור: זה כלי מקובל בכניסה לישראל

דפנה שגל פודור:  מחתימים אנשים שאם נותנים להם להיכנס, הם לא יבקשו בקשה למעמד בארץ

קריאה: חלק גדול מאלה שביקשו, ביקשו אחרי שהם חתמו בעבר שהם לא יבקשו

דפנה שגל פודור: אפשר גם ערבות כספית

אלון שוסטר: לפני ההתייחסות, אמרנו שיש ניסיון לשיח וכולי, אני להסתייג מהסיפא הזו של המשפט על 13 השנים

יעקב אשר: אתה מנמק את ההסתייגות שלך

יעקב אשר:  אנחנו תכף נעבור להסתייגויות

יעקב אשר:  תנמק במהלך ההסתייגויות

אלון שוסטר: השאלה אם ברור שהוגשה הסתייגות

גלעד קריב: כן

יעקב אשר: גם אם היא לא תוגש, אני אתן לך להציג אותה כאן

תומר רוזנר: אין הגבלת זמן

תומר רוזנר:  לא נתת הגבלת זמן

תומר רוזנר:  אפשר להגיש הסתייגויות גם עכשיו

יעקב אשר: אין בעיה

יעקב אשר:  אתה יכול להגיש ולהתייחס

יעקב אשר:  בסוף אנחנו רוצים להיטיב עם האנשים

יעקב אשר:  אם נצליח להיטיב עם עוד קצת, מה טוב

משה נקש: אני אגיד עוד משהו קטן שהוא חשוב לצורך הדיון

משה נקש:  אמרתם שהנושא הזה של ההשתקעות במדינת ישראל, אתם מבינים אותו והוא חשוב כי עובדים שנמצאים הרבה זמן יכולים להשתקע וזה לא טוב

משה נקש:  זה נכון

משה נקש:  אני אוסיף לזה עוד משהו שצריך לקחת בחשבון

משה נקש:  כשהעובדים האלה יודעים שיש להם אפשרות נוספת אחרי 13 שנים לעבור למטופל אחר, הם יעזבו גם את ההורים שלכם

משה נקש:  גם זה יכול לקרות

עובד גור: אין סיכוי

משה נקש: תאמין לי שאני כבר כמה שנים בנושא הזה

עובד גור: חד משמעית אין סיכוי

יעקב אשר: יש לכם איזשהו פתרון זמני, שאחר כך לא מחייב, שנותן את הפתרון לעניין הזה?     אתם רוצים הפסקה חמש דקות?     

ענבל משש: כן

יעקב אשר: הפסקה חמש דקות, אבל לפני כן אני אשאל את השאלה השנייה

יעקב אשר:  זאת לא שאלה אלא אני חושב שזאת דרישת הוועדה

יעקב אשר:  אנחנו מבקשים להכניס עוד שלושה חודשי התארגנות

איתן לבני: תקופת מעבר

יעקב אשר: תקופת מעבר לאלה שלא ייכנסו בהוראת השעה

איתן לבני: שהם בתקופה הקובעת אבל לא ייכנסו בהוראת השעה? לזה הכוונה?     

קריאה: לא

קריאה:  כל אותם שלא זכאים

יעקב אשר: אלה שנגזר דינם סופית

משה נקש: יש כאן הבדל

משה נקש:  צריך להבין האם אתם מדברים על אלה שלא נכנסים בתקופה הקובעת או בכלל על כולם

יעקב אשר: לא

יעקב אשר:  אלה שלא נכללים בתקופה הקובעת

ענבל משש: השאלה מה נעשה איתם אחרי, כשייווצר קשר מטפל-מטופל

קריאה: בין כה וכה לא תעשו כלום

ענבל משש: אתה רוצה להרחיב

ענבל משש:  אם אני מאריכה את תקופת ההתארגנות, איזה מענה אני יכולה לתת למטופלים האלה?      

קריאה: אבל בינתיים ייכנסו עובדים

יעקב אשר: הם צריכים חודש-חודשיים כדי למצוא מישהו אחר? חודש? חודש וחצי?          

משה נקש: צריך להבין על איזו אוכלוסייה מדובר

משה נקש:  אתם אומרים אלו שבתקופה הקובעת אבל לא יוכלו להיכנס להלבנה

משה נקש:  כלומר, הם 18, 20 שנים כאן

משה נקש:  על אלה אתם מדברים?      

איתן לבני: נכון, אלה שלא נכללים בהוראת שעה עכשיו

משה נקש: בתקופה הקובעת ולא נכללים בתנאים

איתן לבני: נכון, ומעסיקים עובדים זרים הרבה זמן

יעקב אשר: זו בקשה הומניטרית

איתן לבני: אתה לא יכול לנתק אותם מיד יום למוחרת

יעקב אשר: שלוש דקות הפסקה, תקיימו התייעצות ותנו לנו תשובה

יעקב אשר: אני מחדש את הישיבה

יעקב אשר:       לפני שנעבור להצבעה, נציג רשות האוכלוסין, תשובה לגבי שתי ההערות/הבקשות של הוועדה

יעקב אשר:  הבקשה הראשונה, אמרנו שתנסו לחפש מנגנון שיכול לפתור את הבעיה של אותם מאות מעסיקים

ענבל משש: התשובה

ענבל משש:  אדוני, עשינו כאן ויתורים מאוד משמעותיים והלכנו לקראת המטופלים הסיעודיים

ענבל משש:  אנחנו מנהלים מדיניות שאנחנו מאמינים בה, בתכליות שלה, ולכן לא נוכל למתוח את זה מעבר לתקופה שכבר ניתנה בהוראת השעה

ענבל משש:  אני שוב מזכירה שהתקופה בתנאי הסף שקבועים בחוק היא שמונה שנים

ענבל משש:  כאן נתנו 13 שנים ואף מעבר לכך כי אמרנו משנת 2020 ולכן משכנו את זה ל-16 שנים

ענבל משש:  זה כפול מהתקופה הקבועה בחוק

ענבל משש:  לכן לא נוכל להסכים

יעקב אשר: על זה נדון בהמשך, בדיון הגדול

יעקב אשר:      לגבי הבקשה השנייה

יעקב אשר:  אני לא רוצה לקרוא לתקופה תקופת התארגנות אבל התקופה מהרגע שהחוק עובר

ענבל משש: אנחנו מבינים שמאוד קשה מחר בבוקר לסיים את העסקתם של אותם עובדים אצל מטופלים סיעודיים ולא יענו על הוראת השעה

יעקב אשר: ולכן?     

ענבל משש: שוב, אותם אלה שהם בתקופה הקובעת ולא נכנסים בתוך הוראת השעה, אנחנו נוכל לאפשר 90 ימים אבל לסיים את ההעסקה ולצאת ממדינת ישראל

ענבל משש:  אין בכוונתנו להביא הוראת שעה נוספת ולא לחרוג מהכללים והחוק שנקבע

יעקב אשר: זאת אומרת, יש להם שלושה חודשים

ענבל משש: לסיים את ההעסקה

ענבל משש:  זאת לא תקופת היערכות אלא סיום העסקה ואיתור עובד חדש

יעקב אשר: לחפש מישהו אחר

ענבל משש: כמובן

ענבל משש:  חיפוש עובד אחר או מהמאגר הקיים בארץ או להזמין מחוץ לארץ

תומר רוזנר: אתם תפרסמו הודעה מסודרת בעניין?     

ענבל משש: כמובן

אלון שוסטר: אני מאוד מאוכזב וכועס

יעקב אשר: אני מצטרף לאכזבה שלך

יעקב אשר:      לוועדה הוגשו הסתייגויות של שלוש קבוצות

תומר רוזנר: ישראל ביתנו ביקשו לא לנמק

יעקב אשר: אפשר להצביע על ההסתייגויות שלהם

יעקב אשר:  מי בעד קבלת ההסתייגויות של סיעת ישראל ביתנו? 2

יעקב אשר:  מי נגד? 3

יעקב אשר:  מי נמנע? אין נמנעים

יעקב אשר: ההסתייגויות לא נתקבלו     

יעקב אשר: ההסתייגויות של ישראל ביתנו לא נתקבלו

תומר רוזנר: הסתייגויות של קבוצת יש עתיד

קריאה: סיעת העבודה הצטרפה לקבוצת יש עתיד

גלעד קריב: גם ישראל ביתנו

יעקב אשר: מי בעד קבלת ההסתייגויות של קבוצת יש עתיד, העבודה וישראל ביתנו? 2

יעקב אשר:  מי נגד? 3

יעקב אשר:  מי נמנע? אין נמנעים

יעקב אשר: ההסתייגויות לא נתקבלו     

יעקב אשר: ההסתייגויות לא נתקבלו

תומר רוזנר: הסתייגויות של המחנה הממלכתי

יעקב אשר: רצית לנמק

אלון שוסטר: יש את ההסתייגויות הטכניות האלה שאנחנו רגילים להן ויש את ההסתייגות המהותית

אלון שוסטר:  אני פונה לחבריי בקואליציה

אלון שוסטר:  אני מבין היטב, וכל חיי אני עוסק באיזון בין ערכים, דילמות הן לא בין טוב לרע אלא הדילמה היא בין טוב לטוב

יעקב אשר: אתה גם היית ראש עיר ואתה יודע

אלון שוסטר: חד משמעית

אלון שוסטר:  ביקרתי אותך אדוני היושב ראש

יעקב אשר: לא רק זה

יעקב אשר:  אתה יודע כמה פעמים הייתה אצלנו על השולחן בעיה פרטנית אל מול מדיניות

אלון שוסטר: חד משמעית

אלון שוסטר:  הדילמה היא בין טוב לטוב

אלון שוסטר:  אנחנו נמצאים כאן כרגע בפני אירוע שאני מבין היטב שהוא יכול להיחשב כעוד מקרה גבול רגיל אבל זה לא המצב

אלון שוסטר:  לא רק שמדובר באחוז קטן, בשניים-שלושה אחוזים מתוך העובדים הלא חוקיים, 280 מאלפים רבים, אלא שאפשר עוד לצמצם על ידי בחינה של מי שרוצה ובוודאי המספר ילך ויצטמצם לצערי באופן די מהיר בגלל המציאות הבריאותית

אלון שוסטר:  יש איזשהו סוג של אחריות למציאות

אלון שוסטר:  לא שאתם נתתם הוראות לא טובות אלא בתקופת ההתארגנות או בתקופת הקורונה כאשר לא היו עובדים, היה צריך לתת מענה לאזרחי ישראל הסיעודיים במצבים הקשים ביותר, והיה צריך להשתמש במי שיש, לנצל את כוח האדם והמחויבות של האנשים שנמצאים כאן

אלון שוסטר:  הייתה כאן התקשרות רגשית עם הצלחות מפוארות כמו ששמענו כאן, בלי חלופה, לתקופה ייחודית

אלון שוסטר:  אני לא יודע, בעולם ממנו אני בא מנסים לתחם את זה, לגדר את זה, לקרוא לזה הוראה מיוחדת, הוראת שעה

יעקב אשר: השורה התחתונה

יעקב אשר:  אתה מציע למחוק את ההגבלה

אלון שוסטר: אני מציע למחוק את ההגבלה הזאת ולעשות את כל מה שאפשר מינהלית

אלון שוסטר:  כמובן לא לאפשר הישארות מעבר למטופל המדובר

יעקב אשר: תודה רבה אלון

יעקב אשר:  אני מצטרף להסתייגות שלך אבל אני איאלץ להצביע נגדה

יעקב אשר:  אבל אני מצטרף אליה

יעקב אשר:  דבר אחד אני יכול להגיד לכם

יעקב אשר:  אני הולך לפתוח את הנושא הזה כמו שצריך, לעומק, מהתחלה, כדי לפחות לפתור בעיות עתידיות שלו כדי שלא יקרו

יעקב אשר:  אני אומר, ואני פונה מכאן דווקא לבתי המשפט, דווקא לאגף המשפטי שאנחנו מדברים עליו, כל החששות וכל ההסתגרויות שלהם מאחורי קווים אדומים שהם צריכים לעשות, זה בגלל החלטות כאלה ואחרות שלדעתי אין להם לא צדק ולא יושר

קריאה: למה?     

יעקב אשר: כי בסוף הם פוגעים במשפחות

יעקב אשר:  הם כאילו דואגים לעובדים אבל הם פוגעים ביצירה הזאת שנקראת עובד שבא עבור פלוני

יעקב אשר:  זה לא העובד מגיע

יעקב אשר:  זה כאילו החזרנו מארץ אויב את הילד של הקשיש שיבוא לעזור לו, במקום הילדים שאין לו או יש לו ולא מסוגלים לעשות את זה

יעקב אשר:  בגלל זה אנחנו מגיעים לדילמות הקשות האלה ואני יכול רק להצטרף לכל מילה שאתה אמרת אבל לצערי אני אצביע נגד

קריאה: אתה יכול להימנע

תומר רוזנר: אתה מצטרף לכל ההסתייגויות או רק להסתייגות הזאת?     

יעקב אשר: הצטרפתי רעיונית להסתייגות הזאת

תומר רוזנר: אתה רוצה להירשם כמסתייג?     

יעקב אשר: אני יכול להירשם כמסתייג

תומר רוזנר: אני שואל אם אתה רוצה

יעקב אשר: כן

יעקב אשר:  כן

יעקב אשר:  בהסתייגות של אלון

ארז מלול: גם אני

תומר רוזנר: אתה צריך להצביע על זה

יעקב אשר: אני מעלה את ההסתייגות הזאת בנפרד מכל החבילה

יעקב אשר:  מי בעד קבלת ההסתייגות אליה הצטרף גם חבר הכנסת מלול ואני? מי נגד? 3

יעקב אשר:      בלב כבד

יעקב אשר: ההסתייגות לא נתקבלה     

יעקב אשר: ההסתייגות לא נתקשבלה

יעקב אשר:      אנחנו מצביעים על שאר ההסתייגויות של המחנה הממלכתי

יעקב אשר:  מי בעד? מי נגד? 3

יעקב אשר:  מי נמנע? 1

יעקב אשר: ההסתייגויות לא נתקבלו     

יעקב אשר: יוראי נמנע

יעקב אשר:  ההסתייגויות לא נתקבלו

יעקב אשר:      אנחנו נצביע עכשיו על כל ההסתייגויות שנדחו וממילא נצביע על הצעת החוק עם התיקון

ארז מלול: אדוני היושב ראש, יש גם ועדה לעובדים זרים

ארז מלול:  כבודו אמר שנדון לעומק

יעקב אשר: אנחנו באמצע הצבעה

ארז מלול: אתה רוצה לפתוח חזית עם

ארז מלול: ?     

יעקב אשר: אתה רוצה לפתוח חזית איתי עכשיו?     

תומר רוזנר: אנחנו מדברים על נוסח הצעת החוק עם התיקון שהיה לגבי התקופה הקובעת

יעקב אשר: היו שני תיקונים

תומר רוזנר: התקופה הקובעת עד 31 במרס

יעקב אשר: זה בגוף החוק

יעקב אשר:  וההבהרה שלכם לפרוטוקול שתצא בהודעה מסודרת לציבור לגבי שלושת החודשים לסיום ההעסקה

משה נקש: כן, למי שנדחה בתקופה הקובעת

יעקב אשר: כן

יעקב אשר:  זה רשום בפרוטוקול

יעקב אשר:      מי בעד הצעת החוק? 3

יעקב אשר:  מי נגד? שאין נגד

יעקב אשר:  מי נמנע? 2

יעקב אשר: אושר     

יעקב אשר: הצעת החוק נתקבלה

יעקב אשר:  אני אומר לכם כבר עכשיו, משרד הפנים, תתחילו להכין נתונים על כל התהליך והצעות איך אנחנו מגדרים מראש דברים שלא יקרו ולא יגיעו למקרים הללו

יעקב אשר:  אנחנו נקיים על זה דיונים

יעקב אשר:  אנחנו לא רק נקיים על זה דיונים סתם אלא לא תהיה חקיקה

יעקב אשר:  אני לא אתן יד לתקנות ולחקיקה שלא תהיה אחרי שנשב ונפתח את הכול וננסה לטייב את הכול בצורה המקסימלית שאפשר

יעקב אשר:        לשכת השר, מרגע זה אני מפעיל שעון עצר לגבי התקנות

יעקב אשר:  חודשיים

יעקב אשר:  עד חודשיים

יעקב אשר:  תפתיע אותנו

יעקב אשר:      תודה רבה

יעקב אשר:  הישיבה נעולה