ועדת המדע והטכנולוגיה, כנסת 25, פרוטוקול מספר 18, 2023-06-19 00:00

איימן עודה: היום ה-19 במאי 2023 ואני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת המדע והטכנולוגיה

איימן עודה:  שלום, חברים ושלוש חברות, בדרך כלל היחס בין גברים ונשים סביב השולחן הוא 50-50, הפעם יש פחות מ-10% נשים, אנחנו צריכים לדאוג שזה יהיה שוויוני

איימן עודה:  היום אנחנו בעיקר נקשיב ונלמד, לאחר מכן נשאל בשביל ללמוד ולשפר

איימן עודה:  נושא הישיבה הוא תמונת מצב המחקר והפיתוח בישראל

איימן עודה:  נשמע את דיווח המועצה הלאומית למחקר ופיתוח אזרחי

איימן עודה:  בדוח מסתמנת האטה במחקר ופיתוח במדינה

איימן עודה:  נשמח לשמוע מנציגי המולמו"פ מהן הסיבות להאטה זו והדרכים להתמודד עמה

איימן עודה:  פרופ' לביא, בבקשה

פרץ לביא: תודה רבה ליושב-הראש

איימן עודה: תודה רבה שאתה מגיע לישיבות רבות, כך גם פרופ' דוד הראל, תודה רבה לכם

איימן עודה:  אני מעריך מאוד את זה שאתם מגיעים ומשתתפים בישיבות רבות ואנחנו לומדים מכם

פרץ לביא: מטרת הישיבה היא לדווח על פעילות המועצה הלאומית למחקר ופיתוח אזרחי בשנת 2022

פרץ לביא:  אני אפתח בכמה מילות הסבר על המועצה הלאומית למחקר ופיתוח

פרץ לביא:  המועצה הלאומית הוקמה על פי חוק שעבר בכנסת בשנת 2002–תשס"ג, כאשר המטרה הייתה להקים גוף אשר יסתכל במבט-על כל המחקר והפיתוח שנעשה במדינת ישראל, הן האקדמי, הן התעשייתי, הן במכונים ממשלתיים והן בבתי חולים, ויהווה גוף מייעץ לממשלה כיצד להמשיך בפיתוח המדע, כיצד להשקיע כספים, באיזה נושאים

פרץ לביא:      התפקידים פורטו בדוח שעבר בכנסת בשנת 2002, כאשר הרכב המועצה גם נקבע בחוק

פרץ לביא:  ההרכב קבוע והוא כולל 15 חברים אשר אינם נושאים בתפקידים ניהוליים בתחום של מחקר ופיתוח

פרץ לביא:  בראש הוועדה עומד מדען בעל מוניטין וניסיון בניהול מערכות מחקר ופיתוח

פרץ לביא:  ההמלצה היא של האקדמיה הלאומית למדעים

פרץ לביא:  ישנו חבר של האקדמיה שהוא גם חבר המועצה, במקרה שלנו זה פרופ' יוסי קוסט, ארבעה מדענים בעלי ניסיון במחקר ופיתוח ממוסדות להשכלה גבוהה, ארבעה מומחים אנשי התעשייה עתירת הידע, ארבעה מדענים בעלי ניסיון מוכח בתחום המדיניות של מחקר ופיתוח, וכלכלן בעל ניסיון ומוניטין בתחום כלכלת המחקר

פרץ לביא:      החוק גם מפרט כיצד האנשים מתמנים, כאשר המינוי ניתן ע"י נשיא המדינה

פרץ לביא:  אני קיבלתי את המינוי מהנשיא ריבלין וחברי המועצה קיבלו את המינוי מהנשיא הרצוג בגלל שבין לבין היו כמה וכמה ממשלות בדרך

פרץ לביא:  גם התקופה נקבעה בחוק

פרץ לביא:  חברי המועצה והיושב-ראש מתמנים לתקופה של ארבע שנים כאשר הנשיא יכול להאריך את התקופה בשנתיים נוספות

פרץ לביא:       המועצה מגישה דוחות הן לשר החדשנות, המדע והטכנולוגיה, לוועדת שרים למדע וטכנולוגיה, והן לוועדת המדע של הכנסת, כפי שאנחנו עושים היום

פרץ לביא:  לצורך כך היא אוספת מידע מאוד מאוד – ד"ר גורי זילכה ידבר על אופן פעילות המועצה – וב-2007 גם הייתה תוספת לחוק המולמו"פ כאשר נקבע שהתקציב של המולמו"פ יהיה תקציב עצמאי

פרץ לביא:  למרות שאדמיניסטרטיבית הוא שייך למשרד המדע דאז, האחריות לתקציב הזה היא של המולמו"פ

פרץ לביא:      כיום יש במועצה מספר ועדות ייעודיות שעוסקות בנושאים ספציפיים שראשי הוועדות או מחליפיהם ידווחו על הפעילות שלהם מיד

פרץ לביא:  ועדה שעוסקת בקידום החינוך המדעי-טכנולוגי בעיקר בגיל הצעיר, קידום המחקר המדעי ומצוינות המחקר המדעי, ואותה ועדה גם עוסקת בקשרי מחקר ופיתוח בין-לאומיים, גיבוש תחומי עדיפות לאומית למדעים טכנולוגיים, מחקר ופיתוח סביבתי בעידן של שינויים גלובליים, מדיניות השקעה בתשתיות מחקר ויחסי אקדמיה משק

פרץ לביא:      אופן הפעילות בתרשים הבא: הוועדות מדווחות למועצה, המועצה מאמצת, או איננה מאמצת, את המלצות הוועדות, ולאחר שהמועצה מאמצת ההמלצות עולות לוועדת שרים למדע וטכנולוגיה, בראשה עומד שר חדשנות, המדע והטכנולוגיה

פרץ לביא:  השנה כבר היו שתי ישיבות של ועדת שרים למדע וטכנולוגיה ואני שמח שהיו דיונים בהמלצות המועצה בנושאים בחשיבות לאומית של מחקר ופיתוח

פרץ לביא:      הייתי רוצה כבר עכשיו להודות גם לחברי המליאה, גם ליועצי מועצה, גם לחברי הוועדות

פרץ לביא:  בוועדות משתתפים מתנדבים שמקדישים זמן רב לפעילות שלהם, הם אינם מקבלים שכר, גם אינם מקבלים הוצאות, יש כמעט 100 חברים בוועדות המועצה ואני רוצה להודות לכולם

פרץ לביא:  אני גם רוצה להודות לאנשי משרד המדע ובראשם למדען הראשי, פרופ' אבי דומב, על שיתוף הפעולה שהיה יוצא מהכלל בשנה האחרונה, ממש שיתוף פעולה סימביוטי

פרץ לביא:      אני אבקש עכשיו מד"ר זילכה לדבר על אופן פעילות המועצה והצורה בה אנחנו אוספים את המידע

פרץ לביא:  בבקשה, גורי

גורי זילכה: תודה רבה

גורי זילכה:  הפעילות של המולמו"פ היא פעילות אינטגרטיבית יחידה מסוגה במדינת ישראל

גורי זילכה:  יש לנו הרבה גופים, כפי שאתם רואים פה, שעוסקים בנושא של מו"פ במדינת ישראל

גורי זילכה:  הגיוון הרחב של מוסדות והביזור הוא לאו דווקא דבר שלילי אלא דבר חיובי, מקובל במדינות מערביות, אבל חייבים לראות אינטגרטיבית בעיקר בנושאים שמעניינים את הממלכה, את הממשלה, והתפקיד של המולמו"פ זה לעשות את האינטגרציה ולהמליץ לממשלה על סדרי עדיפויות

גורי זילכה:      עיקר ההשקעה במו"פ נעשית אמנם ע"י הסקטור העסקי אבל טריגר להרבה דברים יכול להתחיל מהממשלה לפי סדרי עדיפויות שייקבעו

גורי זילכה:  איך אנחנו פועלים? אנחנו מגבשים מדיניות ע"י סקרים, ועדות ופעילות עם מוסדות אחרים

גורי זילכה:  אנחנו עובדים עם הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה במגוון רחב מאוד של סקרים שמשמשים גם אותנו, גם את היותנו חלק מה-OECD – אנחנו חברים בוועדת מומחים לפיתוח אינדיקטורים במו"פ NESTI ב-OECD – אנחנו עוסקים בתחזיות ואז מעבירים חלק מהדברים לפעילות של הוועדות

גורי זילכה:       כל הנושא הזה מקבל אינטגרציה שלמה ואז אנחנו מביאים את זה לוועדת שרים ולוועדת המדע של הכנסת

גורי זילכה:  המועצה הלאומית למחקר ופיתוח עושה את האינטגרציה של נושאים חשובים ביותר – אנחנו רואים פה את המעגל של הנושאים – שבסופו של דבר מזינים אחד את השני

גורי זילכה:  זה מעגל שנמשך כל הזמן ובסופו של דבר אנחנו יכולים להמליץ על סדרי עדיפויות לממשלה

גורי זילכה:  תודה רבה

פרץ לביא: תודה רבה לד"ר זילכה ואני אבקש את פרופ' ארנון בנטור, יושב-ראש הוועדה ליחסי אקדמיה משק, לדווח על פעילות הוועדה שלו

פרץ לביא:  בבקשה

איימן עודה: אני מברך על השתתפות חבר הכנסת ד"ר יאסר חוג'יראת

איימן עודה:  בבקשה

ארנון בנטור: תודה רבה

ארנון בנטור:  המהלכים למינוף מדע וטכנולוגיה לטובת יעדי הממשלה זכו להצלחה מרובה בשני תחומים: בתחום העסקי-תעשייתי ובתחום הביטחוני, לא כך המצב בתחום שאני מגדיר רווחת הציבור, שכולל את התשתיות של מדינת ישראל, שזה תחבורה, בינוי, סביבה, אנרגיה וכדו', וגם תשתיות חברתיות, חינוך, בריאות וכדו'

ארנון בנטור:      אנחנו ראינו לנכון לנצל את הפוטנציאל שקיים באקדמיה ולא בא לידי ביטוי לעזור ולמנף את היעדים של הממשלה

ארנון בנטור:  אנחנו מדברים לא רק על פוטנציאל אלא על תחומים שהם במשבר

ארנון בנטור:  רק להזכיר את התחבורה והחינוך, אלה תחומים שמשוועים לחדשנות שהאקדמיה יכולה לתת

ארנון בנטור:  יש לה את היכולות בפנים ויש לה את היכולות לפתח לצרכים של הממשלה

ארנון בנטור:       כדי לקדם את זה הקמנו שלוש קבוצות עבודה: האחת – שיתוף של ידע אקדמיה-משק, שהיא תשתיתית יותר; ועדה שנייה – מדענים ראשיים; ועדה שלישית – הון אנושי, כששתי האחרונות אמורות לתת תובנות והמלצות כבר בשלב הקצר ואני אתייחס אליהן

ארנון בנטור:  הוועדה הראשונה, התשתיתית יותר, של שיתוף ידע אקדמיה-משק – צריך להבין שהמדע הוא אותו מדע, בין אם זה לנושאים עסקיים-תעשייתיים ובין אם זה נושאים לרווחת הציבור

ארנון בנטור:       ההבדל הוא במנגנונים של העברת הידע ובדרכים למדידה שלהם

ארנון בנטור:  כלומר, הרבה יותר קל למדוד את התועלת של המחקר האקדמי לטובת התעשייה במונחים כלכליים, הרבה יותר קשה לעשות את זה בנושאים של רווחת הציבור

ארנון בנטור:  אנחנו מכירים את החשיבות של זה בחוסן לאומי, קשה למדוד את החוסן הלאומי, אם כי גם מבחינה כלכלית אתה יכול לתת אומדן אבל בדרכים שהן עקיפות ולא ישירות

ארנון בנטור:  מודלים שעשו את זה מראים שיש לזה הרבה משמעות

נירה לאמעי-רכלבסקי: אבל יש הכרה בחוסר הזה? כדי שיהיו מנגנונים מישהו צריך להכיר בחוסר

ארנון בנטור: יש

ארנון בנטור:  בדיונים שאנחנו עשינו עם המדענים הראשיים של משרדי הממשלה, ומרביתם עוסקים בנושאים שקשורים לרווחת הציבור, עלה שיש הרבה ידע אקדמי שלא בא לידי ביטוי, גם שותפות של חברי סגל אקדמי בולטים בפעילויות של ועדות למיניהן לא הולך כל כך - - -     

נירה לאמעי-רכלבסקי: צריך לעלות למעלה יותר, לוועדת שרים

ארנון בנטור: אני תכף אתייחס לדברים האלה

ארנון בנטור:  זה בעצם המנדט של הוועדה הזאת לפתח מודלים, איזה מודל אתה יכול לעשות כדי לעודד גם את חברי הסגל, גם את המחקר, לטובת הדברים האלה

ארנון בנטור:  אני מניח שתמר תתייחס לדברים האלה

ארנון בנטור:  היו לנו הרבה שיחות בנושא

ארנון בנטור:       איך אנחנו עושים מיפוי של מה שקיים ומה שחסר? זה עונה על השאלה שהעלית

ארנון בנטור:  אנחנו לומדים מה קורה בחו"ל, ששם המערכות מכירות בדבר הזה, ובסופו של דבר אנחנו מעוניינים לבוא עם כלי מדיניות ומודלים לוות"ת איך לתת ביטוי לדבר הזה בתמיכה התקציבית שלה, מה שקיים במנגנוני העברת ידע לטובת המשק והתעשייה ולא קיים בדברים האלה

ארנון בנטור:  כלומר, זה הדברים המעשיים

ארנון בנטור:      הוועדה השנייה היא הוועדה של המדענים הראשיים

ארנון בנטור:  בראשה עומד פרופ' אבי דומב

ארנון בנטור:  אנחנו רואים במדענים הראשיים העמוד המרכזי שיכול למנף את העברת הידע הזה, את שיתוף הידע, ובדקנו מה קורה שם ואיך אפשר למנף את הדברים האלה

ארנון בנטור:  המסקנה העיקרית היא שצריך לשנות את החשיבה לגבי פעילות המדענים הראשיים, שהם לא אוסף של מדענים ראשיים שדואגים לאינטרסים או למדיניות של המשרד שלהם, אלא הם צריכים לעבוד כמערך ממשלתי, ליצור סינרגטיות, לאגום משאבים

ארנון בנטור:       כדי להשיג את זה אנחנו ממליצים שהמדען הראשי של משרד החדשנות, המדע והטכנולוגיה יהיה יועץ מדעי לממשלה ולראש הממשלה בתוקף תפקידו כיו"ר הפורום של המדענים הראשיים, שהפורום הזה יהפוך לגוף מייעץ לממשלה ודרך כך ייצור את אותה סינרגיה ואיגום משאבים

ארנון בנטור:  היו לנו הרבה שיחות עם המדענים הראשיים, היה חוסר בזה, ראינו איך עובדים דברים כאלה בחו"ל והם עובדים אחרת

ארנון בנטור:      נקודה שלישית היא לחזק את המעמד של המדענים הראשיים בכל אחד מהמשרדים

ארנון בנטור:  דהיינו, שהם צריכים להיות חלק מהנהלת המשרד, צריכים להיות כפופים ישירות לשר ולמנכ"ל

ארנון בנטור:  זה היה בפורמט שגיבשו בזמנו את נושא המדענים הראשיים, זה נשחק על ציר הזמן, גם משרדים שאין להם מדענים ראשיים וגם משרדים שיש להם מדענים ראשיים ובצורה כזו או אחרת הם הודרו מרמת ההנהלה

ארנון בנטור:  נושא נוסף הוא חיזוק הקשר בין פורום המדענים הראשיים והגופים האחרים שעוסקים במדע, כלומר, המולמו"פ והאקדמיה הלאומית למדעים, שיהיו נציגים מדענים בגופים השונים כדי ליצור את אותה סינרגיה

ארנון בנטור:      הנושא האחרון הוא הנושא של הון אנושי, ועדה שאני עומד בראשה, שכאן אנחנו אומרים שצריכים לחשוב איך משתפים את התעשייה והמשק בחינוך האקדמי, מתוך ראייה שאנחנו צריכים לטפח הון אנושי שיש לו מיומנויות וכישורי המאה ה-21

ארנון בנטור:  כדי להשיג את זה אתה צריך לעשות את אותו שילוב, לא רק בתואר אקדמי אלא במיוחד בלימודים לאורך החיים

ארנון בנטור:  חצי משך חיים של ידע הוא פחות מ-10 שנים

ארנון בנטור:  האופק התעסוקתי של בוגרי אקדמיה הוא 40-50 שנה

ארנון בנטור:  צריכים לדאוג לתקופה הזאת, איך מחדשים את הידע

ארנון בנטור:  במדינות שאנחנו רוצים להידמות להן יש מערכות ממלכתיות שדואגות לזה, אצלנו אין את הדבר וצריך לטפח אותו

ארנון בנטור:       הצענו ארבע פלטפורמות: הראשונה והחשובה ביותר זה שיתוף האקדמיה בתוך המערך של לימוד לאורך החיים, שהמשמעות היא שהאקדמיה תראה בזה את אחד מהייעודים שלה, לא רק תואר ראשון

ארנון בנטור:  זה קיים במדינות מובילות בעולם

ארנון בנטור:  למשל, בארצות הברית מדברים על 60-Year Curriculum

ארנון בנטור:  כלומר, האוניברסיטאות רואות אחריות לשמר את ההון האנושי שלהן, שהן מוציאות, ואחרי כן פלטפורמות אחרות טכנו-פדגוגיות, שהיום אתה לא צריך את הלימודים בקמפוס, כל הנושא של לימוד דיגיטלי, איך אתה ממנף מנגנונים שכבר קיימים

ארנון בנטור:  נושא של מאגרי מידע, שייקשרו את כולם, ומערך של הקרדיטציה ואבטחת איכות, כדי שכל מי שמסיים את זה יוכל להכניס את זה לקורות החיים שלו ושאנחנו לא נגיע, חס וחלילה, למצב שיש לנו היום בתגמולי השתלמויות, שזו מילה גסה למה שקורה ללימוד לאורך החיים

פרץ לביא: תודה רבה לפרופ' בנטור

פרץ לביא:  הנושא הבא הוא הוועדה לחינוך מדעי-טכנולוגי בגיל הצעיר

פרץ לביא:  ד"ר אריאל היימן ידווח לנו בזום

פרץ לביא:  בבקשה

אוריאל רייכמן: בוקר טוב לכולם

אוריאל רייכמן:  אני אדבר על מצב התוכנית של הוועדה לחינוך מדעי

אוריאל רייכמן:  הדבר הראשון שאני רוצה לומר הוא שלוש שורות קצרות לגבי תמונת המצב

אוריאל רייכמן:  המדינה שלנו מתבססת חברתית וכלכלית על מדע, הנדסה וטכנולוגיה

אוריאל רייכמן:  אנחנו כבר לא מייצאים יותר תפוזים אלא רק את מה שנוצר בין שתי האוזניים שלך, ומכאן שההצלחה מושתתת על הון אנושי ומדעי, ידע, סקרנות, שאפתנות ואומץ מקצועי

אוריאל רייכמן:  כלומר, לא פחות מעתיד המדינה כולה תלוי בטיפוח הוראת המדעים מהגן ועד סיום התיכון, וכמו שנאמר כבר, גם אחר כך

אוריאל רייכמן:       אבל, התוצאות של המבחנים הבין-לאומיים, כמו שאתם יודעים, לא טובים

אוריאל רייכמן:  הפערים בין המצטיינים לחלשים גבוהים מאוד, החלשים מאוד חלשים, והמצטיינים, בהשוואה למדינות ה-OECD היום, כבר לא כל כך מצטיינים

אוריאל רייכמן:  מכאן אנחנו הגדרנו את מטרות הוועדה לבחון מדיניות לאומית אסטרטגית רחבה בתחום החינוך המדעי, לזהות את האמצעים והתחומים הנדרשים לחיזוק החינוך, בחינה של סדר עדיפויות, לבחון את היערכות מערכת החינוך ולבחון את התשתית האנושית של עולם החינוך המדעי

אוריאל רייכמן:       הקמנו ועדה, אני לא אעבור על השמות, רק חשוב לי לומר שתי אמירות: אחד, שתראו שהם באים ממגוון הגורמים במדינת ישראל שעוסקים בדבר הזה – ממשל, אקדמיה, אגפי חינוך, כולם ביחד היו בתוך הוועדה הזו, שכמו שפרץ אמר כבר קודם, כולם עבדו בהתנדבות ובמסירות רבה

אוריאל רייכמן:      ישבנו על המדוכה זמן רב ומתוך מגוון רחב של נושאים שראויים לטיפול בחרנו ארבעה נושאים שאתם רואים כאן, כשאת המסקנות של השלוש הראשונות אני אתאר – ולכן אני לא אומר כרגע אלא אכנס אליהן מיד – והרביעית, שנמצאת בעבודה ועדיין לא הסתיימה, זה לנסות לעסוק בכלכלת החינוך המדעי וחשיבות החינוך המדעי לחוסן הלאומי והכלכלי של מדינת ישראל, לנסות לא רק לומר שחינוך מדעי זה ערך חשוב ולהגיע להסכמות עקרוניות, אלא לנסות למדוד במספרים כדי להבין כמה חינוך מדעי חשוב לכלכלת המדינה, מעבר לכל הערכים הנוספים להם יש חשיבות בהקשר של חינוך מדעי

אוריאל רייכמן:      שלוש קבוצות: הראשונה עסקה בשילוב בין החינוך הפורמלי לבלתי פורמלי, בראשותו של פרופ' עמי מויאל

אוריאל רייכמן:  אנחנו מזהים שאין קשר מספיק טוב ונכון, כפי שראוי להיות, בין שתי צורות חינוך האלו

אוריאל רייכמן:  יש כמה יוזמות נקודתיות בחינוך הבלתי פורמלי בישראל אבל לא מספיק, ובוודאי-ובוודאי שאין יוזמה לאומית סדורה בחיבור בין החינוך הפורמלי לבלתי פורמלי

אוריאל רייכמן:       לכן, אנחנו ממליצים בהקשר הזה למסד יוזמה לאומית, לגבש חזון לחינוך סינרגטי,  לעצב מדיניות משולבת, להקים מועצה לאומית לחינוך – שאני מדבר עליה בהמשך – לגבש מדיניות תמריצים ולעשות את מה שבדרך כלל אנחנו נכשלים בו הרבה פעמים בחינוך בכלל ובחינוך מדעי בפרט וזה למדוד את האפקטיביות ולמדוד עד כמה התוצאה של מה שאנחנו עושים היא באמת תוצאה מוצלחת

אוריאל רייכמן:      הוועדה השנייה עסקה בפיתוח ושיפור איכות ההוראה והמורים

אוריאל רייכמן:  עמדה בראשה ד"ר ליאת בן דוד, מנכ"לית מכון דוידסון

אוריאל רייכמן:  אני לא רוצה לתת לכם קבוצה קטנטנה של נתונים כדי שתבינו את עומק הבעיה

אוריאל רייכמן:  70% מאלה שעוברים הכשרה להוראת המדעים לא נקלטים בכלל במערכת, עלות תועלת מאוד מאוד נמוכה

אוריאל רייכמן:  40% מהמורים למדעים בחטיבת הביניים ובתיכון הם מעל גיל 50

אוריאל רייכמן:  אם מחברים את שני הנתונים הללו, תוך פחות מ-10 שנים לא יהיו מורים למדעים במדינת ישראל או בוודאי לא יהיו מספיק מורים

אוריאל רייכמן:  בנוסף לזה, אין כמעט לבורנטים במערכת, מדע הוא תחום התנסותי ובלי לבורנטים אין מדע

אוריאל רייכמן:  דרישת משרד החינוך היא שמורה למדעים יהיה לפחות בעל תואר ראשון, בפועל פחות ממחצית הם בעלי תואר ראשון

אוריאל רייכמן:       זו תמונת מצב שאיננה מעודדת

אוריאל רייכמן:  הקבוצה דנה בעניין הזה והמלצותיה הן: הכרזה על תוכנית חירום לאומית והוראת המדעים שהיעד שלה יהיה שינוי אסטרטגי והפיכת מקצוע המורה, ובוודאי מורים מדעיים, ליוקרתי ונחשב – זה לא קל אבל זה לא בלתי אפשרי – ובעיקר, בנייה ויישום של תוכנית לשימור וטיפוח המורים שכבר הוכשרו, שייכנסו ללמד, ושאלה שמלמדים לא יעזבו

אוריאל רייכמן:  סיפרתי כמה מורים עוזבים אחרי שנתיים ושלוש

אוריאל רייכמן:      הקבוצה השלישית שסיימה את עבודתה עסקה בהוראת המדעים בבית ספר היסודי, ששם הקטסטרופה גדולה על אחת כמה וכמה

אוריאל רייכמן:  בראשה עמדה פרופ' טלי טל מהטכניון

אוריאל רייכמן:  המשפט הראשון הוא שהמצב בחינוך היסודי חמור ביותר

אוריאל רייכמן:  קחו רק חמישה נתונים, יש הרבה-הרבה מעבר לכך: הנחיית משרד החינוך היא שלוש שעות מדעים בשבוע, ברוב בתי הספר – או, אני רק אצטנע ואומר בבתי ספר רבים – לא לומדים בכלל מדעים בבית הספר היסודי כי אין מורים; אין מורים צעירים, 60% מעל גיל 40; בקיץ 2022, לקראת השנה הזו, הוצעו 200 משרות, הוגשו 31 קורות חיים

אוריאל רייכמן:  לא אומר כמה התקבלו, אני לא יודע

אוריאל רייכמן:      משרד החינוך הגדיר יעד הכשרת מורים מדעיים לתשפ"ג של 675, הוכשרו בפועל 259, פער של 416

אוריאל רייכמן:  הדרישה לפסיכומטרי למורים מדעיים ביסודי היא 530, מגדיר היטב מה יכולת האוכלוסייה שמגיעה להיות מורים, בין השאר, הדברים הללו נובעים מכך ששכר מורה ביסודי זעום ולך תמצא מי שיסכים לבוא להיות מורה למדעים

אוריאל רייכמן:  ההמלצות המרכזיות של הגדלת מספר המורים ושיפור רמת המורים דרך תגמול, תגמול סטודנטים שילכו ללמוד, עידוד מורים , חדרי מקצוע, שיפור הדרכה, צריך להיכנס כאן לעבודה מאוד מאוד משמעותית

אוריאל רייכמן:      שלוש המלצות מרכזיות: אחד, להכיר ולהכריז שאנחנו נמצאים במצב חירום לאומי לחינוך המדעי-טכנולוגי, הכרה, הכרזה ופעולה שאחריה, להקים מועצה לאומית לחינוך מדעי

אוריאל רייכמן:  יש דיבור להקים מועצת חינוך ואם כזאת תקום אז שמועצת החינוך המדעי תהיה חלק ממנה

אוריאל רייכמן:  עד כאן

אוריאל רייכמן:  תודה רבה

אוריאל רייכמן:  אנא קחו את העניין הזה ברצינות

איימן עודה: תודה רבה לך

איימן עודה:  פרופ' לביא, המלצות כל כך חשובות, איך הן מגיעות לממשלה? אני לא מדבר על הממשלה הזו, אני מדבר על העשור האחרון, כתפיסה

איימן עודה:  איך זה מגיע לממשלה, לשרים, ואיך הם מטפלים?     

פרץ לביא: הקדמת אותי, רציתי לבקש מפרופ' היימן לדווח על הפגישה שהייתה להם עם מנכ"ל משרד החינוך

פרץ לביא:  אריאל, האם תוכל לדווח בקצרה על הפגישה עם מנכ"ל משרד החינוך?     

אוריאל רייכמן: אנחנו נפגשנו עם מנכ"ל משרד החינוך לפני כשבועיים

אוריאל רייכמן:  מנכ"ל משרד החינוך – שהוא אדם רציני, יסודי, אבל איננו מכיר היטב את המערכת – הקשיב, התרשם

אוריאל רייכמן:  אני יכול לומר שלא כל הדברים היו לגביו חדשים אבל חלק מהדברים ועוצמתם הותירו עליו את הרושם המתאים

אוריאל רייכמן:  הוא ביקש ממני להיפגש אתו באופן אישי ואני אפגש אתו בסוף החודש

אוריאל רייכמן:       לא רק שאנחנו מביאים בפניו את ההמלצות, אנחנו גם מוכנים לעזור למערכת החינוך ולמשרד החינוך ככל שאנחנו יכולים, אבל נדמה לי שהכרזה על מצב חירום בחינוך המדעי במדינת ישראל איננה רק החלטה של מנכ"ל משרד החינוך, זה צריך להגיע לראש הממשלה, זה צריך להיקבע גבוה מאוד בסדרי עדיפויות במדינת ישראל, כי המצב הנוכחי ידרדר אותנו

אוריאל רייכמן:  לצערי הרב, הדימוי שאני נותן לזה הוא מחלת סרטן

אוריאל רייכמן:  היום בבוקר אנחנו קמים ואנחנו מרגישים בסדר, אבל זה לאט-לאט, לאט-לאט לוקח אותנו ומדרדר אותנו, וכשנתעורר זה עלול להיות מאוחר מדי

איימן עודה: שני דברים: עצם העובדה שאתה מדבר על מצב חירום זה אומר כמה המצב מבחינתנו קריטי, צריך לפנות לראש הממשלה ולכל מי שצריך

איימן עודה:  יחד עם זאת, בשביל תפיסה כוללת, בעשור האחרון, איך השרים, איך ראשי הממשלה, התייחסו לדוחות שלכם?     

אוריאל רייכמן: הוועדה הזאת לא הייתה קיימת בממשלות קודמות

אוריאל רייכמן:  אמנם היו מועצות אבל נדמה לי, פרופ' לביא, כיושב-ראש המולמו"פ, זאת הפעם הראשונה שקמה במולמו"פ ועדה שעוסקת בחינוך

אוריאל רייכמן:  אני לא בטוח בכך, אין לי את ההיסטוריה הארגונית, אולי גורי זילכה יגיד, שיש לו הרבה יותר ניסיון, אבל את המסקנות האלה לא הבאנו לממשלות קודמות ולכן אני לא יכול להתייחס לכך

גורי זילכה: הפרוצדורה שבה עובדת המולמו"פ על פי חוק – היא צריכה להמליץ לוועדת שרים לענייני מדע וחדשנות, ברגע שהיא מגיעה לוועדת שרים לענייני מדע כל החלטה שם הופכת להיות דה-פקטו החלטת ממשלה אם הממשלה לא מתנגדת לה

גורי זילכה:  הישיבות לא היו כל כך תכופות בעשור האחרון

גורי זילכה:  לאחרונה התחילו ישיבות בנושא הזה, הייתה לנו ישיבה לאחרונה בנושא של הפודטק

גורי זילכה:  הדרך היחידה – אנחנו לא גוף ביצועי, אנחנו גוף ממליץ – לעשות את זה היא באמצעות משרד המדע והחדשנות

גורי זילכה:  זאת הדרך

נירה לאמעי-רכלבסקי: כי חוק ההסדרים וכל הצעות המחליטים שלפני החוק – 50% שם מתייחס לטכנולוגיה, למדעים, ל-AI ועוד

גורי זילכה: כל הנושא של הסייבר התחיל במולמו"פ בזמנו של איציק בן ישראל, שהיה יושב-הראש

גורי זילכה:  זה גם אומר שברגע שמסתכלים על המולמו"פ כטריגר והוא יכול להוביל את ההחלטות שלו באמצעות משרד המדע, אז הנושא הזה עולה לדרגים הגבוהים ביותר

נירה לאמעי-רכלבסקי: צריך לחזור לרנסנס בעניין הזה

יאסר חוג'יראת: מתי הייתה ועדת שרים לענייני מדע?     

גורי זילכה: הייתה לפני שבועיים-שלושה, ממש לאחרונה

פרץ לביא: היו כבר שתי ישיבות אבל דנו בנושא של תעדוף נושאים להשקעות במחקר ולא בנושא הזה

פרץ לביא:  אני חושב שזאת הפעם הראשונה שהוקמה ועדה עם טובי האנשים במדינת ישראל שעוסקים בחינוך מדעי

פרץ לביא:  אני רוצה להודות ליושב-ראש הוועדה שבאמת הצליח להביא לוועדה הזאת את מיטב המוחות בתחום הזה ואני מאוד מקווה שההמלצות וגם האינפורמציה שהוועדה אספה יניעו מישהו לעשות משהו

נירה לאמעי-רכלבסקי:   אפשר אולי לקיים ועדה משותפת של מדע וחינוך, אני יועצת משפטית גם של ועדת חינוך

פרץ לביא: אני חושב שזה קריטי

פרץ לביא:  תודה, אריאל

פרץ לביא:  נעבור לוועדה הבאה

פרץ לביא:  הוועדה הבאה עוסקת בנושא מצוינות במחקר מדעי בישראל, בראשה עומדת פרופ' מינה טייכר, שנמצאת כרגע בכינוס בגרמניה

פרץ לביא:  מינה, בבקשה

מינה טייכר: תודה רבה

מינה טייכר:  השאלות לגבי נושא המצוינות המדעית ומצוינות המחקר במדינת ישראל עולות כל הזמן מכיוון שאנחנו יודעים שמחוץ למדינת ישראל איכות המדע בישראל היא אחד האמצעים הכי טובים בשביל למצב את ישראל בצורה חיובית

מינה טייכר:  אסור לנו להפסיד את הכוח של המצוינות הזאת

מינה טייכר:  זו נקודת מבט אחת

מינה טייכר:  נקודת מבט שנייה – מכיוון שאנחנו יודעים שמדע מקדם פיתוח, מדע מקדם GDP, על כל דולר שאתה משקיע במדע אתה מקבל 10 דולר בחזרה בתפוקות כלכליות

מינה טייכר:  לכן המצוינות שלנו חשובה מאוד

מינה טייכר:      מצד שני, אנחנו מדינה קטנה וכמדינה קטנה אנחנו לא יכולים להשקיע בציוד מדעי בהיקף שמדינות הענק משקיעות

מינה טייכר:  אין לנו כמות, יש לנו איכות

מינה טייכר:  לכן אנחנו צריכים לשמור על הנישות שלנו, אותם תחומים בתוך המדע שבהם אנחנו מובילים בעולם

מינה טייכר:  התחומים שבהם אנחנו מובילים הם מדעי המחשב התיאורטיים, מדעי המוח התיאורטיים, מתמטיקה, חומרים מתקדמים, יש לנו כמה נישות שאותן אנחנו חייבים לשמור

מינה טייכר:  זו נקודה אחת שוועדת המצוינות אומרת, לשמור על הנישות

מינה טייכר:      הדבר השני זה האיכות הרבה בתוך הנישות האלה

מינה טייכר:  והדבר השלישי הוא שצריך לשמר את הידע בכל התחומים

מינה טייכר:  לא ייתכן שאנחנו נוותר על מדעי הרוח ולא ייתכן שנוותר על מחקרים במדעי החברה, כי האחריות של האקדמיה היא גם לשמר את הידע שהאנושות הצליחה לקיים ואם האקדמיה לא תשמר את הידע אז אף אחד לא ישמר את הידע הזה

מינה טייכר:      עכשיו אנחנו רוצים לראות איפה הנישות האלה, איך אנחנו מקיימים איכות ומצוינות

מינה טייכר:  הוועדה רשמה 23 קריטריונים שמחולקים ל-4 קטגוריות

מינה טייכר:  הקטגוריה הראשונה זה התפוקה עצמה

מינה טייכר:  זה מאמרים, זה פטנטים, זה התזכורות שלנו וכו'

מינה טייכר:  הקטגוריה השנייה זה התהילה מהקהילה – כמה אנחנו מצליחים לקבל גראנטים ממקורות בין-לאומיים, כמה מדענים מישראל מוזמנים לתת הרצאות מובילות בכנסים גדולים, ההובלה של ישראלים ארגונים בין-לאומיים, שזה תמיד מאוד אתגרי ורק בגלל שאנחנו כל כך טובים אז ישראלים מצליחים להגיע למקום הזה

מינה טייכר:      קטגוריה שלישית זה מדע ותעשייה, איך אנחנו מצליחים למסחר פטנטים, להפוך ידע אקדמי למוצר בר מסחור, אבל זה לא רק מסחור בתעשייה, גם לטובת המשק ולטובת האזרחים, כי לא כל ידע מדעי הוא בר מסחור

מינה טייכר:  לפעמים הוא בר מסחור אבל בלי פוטנציאל כלכלי, כמו איכות המים, איכות האוויר וכו'

מינה טייכר:  הקטגוריה הרביעית היא לא קטגוריה שמעידה על מחקר אבל היא קטגוריה שיש לה קורלציה גדולה למחקר והיא כמות ההשקעות של הממשלה במדע ובטכנולוגיה

מינה טייכר:  ישראל די מובילה – הייתה פעם מקום ראשון, היום היא לא מקום ראשון אבל היא די מובילה – באחוז מהתמ"ג שהולך למדע, אבל רוב האחוז הזה מגיע מהחברות הבין-לאומיות שמשקיעות בישראל ולא מהשקעות מדינה במדע בסיסי, וזה דבר מרכזי בכדי שנוכל לשמור על האיכות שלנו

מינה טייכר:      זו ועדה אחת שאנחנו עושים ושלחנו למכרז לאסוף בהשוואה בין-לאומית ובהשוואה של 10 שנים, כשתהיינה התוצאות האלה, כשהדאטה הזה יהיה קיים, כמות האינפורמציה והמסקנות שאפשר להוציא מזה תהיה אין סופית וגם ההמלצות

מינה טייכר:  ועדה שנייה זו ועדה לקשרי מו"פ בין-לאומיים

מינה טייכר:  למה הוועדה הזאת היא כל כך חשובה ומקבלת במסגרת המצוינות ועדה בפני עצמה? מכיוון שזה הפנים שלנו

מינה טייכר:       דבר שני, מכיוון שאנחנו מדינה מאוד מצוינת במדע הרבה מאוד מדינות בעולם רוצות לקשור אתנו קשרי מדע

מינה טייכר:  זה כמובן טוב מבחינת דיפלומטית אבל זה גם חשוב מבחינה מדעית, כי אנחנו יודעים שהיום, כשהמדע הוא אינטרדיסיפלינרי, מולטידיסיפלינרי, אי אפשר עכשיו לעשות שום דבר לבד

מינה טייכר:  אתה צריך שיתוף פעולה, גם מדען למדען אבל גם מדינה למדינה

מינה טייכר:  מכיוון שכל המדינות רוצות לקיים אתנו קשרים דו-לאומיים ולנו יש תקציב מועט, עשינו – לא במסגרת הוועדה הזאת, העבודה הזאת בראשותי במולמו"פ הקודם – מחקר גדול בשביל למצוא את הקריטריונים ולמיין את המדינות שכדאי לנו לעשות איתן שיתופי הפעולה

מינה טייכר:       את המדינות חילקנו לשלוש קבוצות: קבוצה אחת אלה מדינות ענק, כמו ארצות הברית, סין וכו', על זה בכלל אין ספק

מינה טייכר:  מדינות שניות זה המדינות הבינוניות, כמו צרפת, גרמניה, איטליה וכו', שאנחנו רוצים לעשות אתן קשרים

מינה טייכר:  והסוג השלישי אלה המדינות הקטנות, בגודל שלנו, שוויץ, דנמרק והרבה מאוד מדינות קטנות במזרח אירופה, באמריקה הלטינית וכו', מיינו את המדינות האלה ויש בזה מסמך מדיני, פוליטי במידה מסוימת

מינה טייכר:  לא התייחסנו לכל המדינות

מינה טייכר:       תנאי הסף להיכנס לדירוג שלנו היה מדינה שמפרסמת לפחות רבע אחוז מכמות המאמרים בעולם

מינה טייכר:  רבע אחוז נראה מעט מאוד מכיוון שיש מדינות שמפרסמות 10%, כמו ארצות הברית וכו' – אפילו ישראל בזמנו, למרות שאנחנו רק פרומיל מאוכלוסיית העולם, זאת אומרת שהתפוקה המדעית שלנו מאוד גבוהה – אבל לא היו הרבה מדינות שנכנסו לתוך הקריטריונים האלה

מינה טייכר:  יש רשימה בשקף שאתם רואים, הקטגוריה השלישית, דירוג יתר המדיניות

מינה טייכר:       יש הרבה מאוד עבודה בזה

מינה טייכר:  בזמנו, כשהייתי מדענית ראשית, היו פונים אלי מכל מיני מדינות בעולם

מינה טייכר:  היה אפילו מצב שהייתי לובשת כובע ומשקפי שמש כאילו מי יודע מה, כי כל מיני שגרירים של כל מיני מדינות קטנות רצו לעשות אתנו שיתופי פעולה ולמחלקה לקשרי מדע בין-לאומיים במשרד המדע והטכנולוגיה לא היה תקציב אינסופי

מינה טייכר:  בקיצור, הקריאה העיקרית היא שהמדענים צריכים לעשות מה שאנחנו צריכים לעשות אבל המדינה, כדי לשמור על המיצוב שלה ולשמור על המעמד הבין-לאומי שלה, צריכה להשקיע גם במדע בסיסי וגם בקשרי מדע בין-לאומיים

מינה טייכר:  תודה רבה

פרץ לביא: תודה רבה לפרופ' טייכר

פרץ לביא:  אני מניח שבשנה הבאה נדווח גם על המלצות בתחום הזה

פרץ לביא:  האינפורמציה כרגע נאספת

איימן עודה: אני רוצה לברך את השתתפותה של חברת הכנסת ד"ר מטי הרכבי צרפתי

פרץ לביא: הוועדה הבאה היא הוועדה למחקר ופיתוח סביבתי בעידן של שינויים גלובליים, פרופ' תמר דיין

פרץ לביא:  אני גם מקדם בברכה את המדענית הראשית של משרד הסביבה, פרופ' נגה קרונפלד

פרץ לביא:  בבקשה, תמר

משה דיין: תודה רבה, המדענית הראשית, שגם חברה בוועדה וגם המל"ג חברים בוועדה, כך שאנחנו משתדלים שזרימת המידע תהיה מיטבית לשני הכיוונים

משה דיין:  אני רוצה להתחיל באמירה כללית והיא שאין ספק שאנחנו בעידן של שינויים גלובליים ואין ספק שהאתגר של התמודדות עם אתגרי הסביבה היום זה האתגר הכי גדול שניצב בפני האנושות, ובמדינה מאוד קטנה וצפופה, עם אתוס פיתוח חזק, עם קצב גידול אוכלוסייה גבוה וספר מדברי, האתגרים שלפנינו עצומים ואנחנו חייבים להתמודד איתם באופן מבוסס מדע, כי להחלטות לא נכונות יש השלכות מאוד כבדות ואנחנו צריכים במקרה הזה לייצר את הידע

משה דיין:  הידע הוא מקומי בראש ובראשונה, מעבר למה שאנחנו שואבים מבחוץ, ולכן הדבר הראשון שניסינו להתמודד אתו היה איך אנחנו מתמרצים מדענים ישראלים קיימים במערכת להתמודד עם אתגרי הסביבה

משה דיין:      צריך להביא בחשבון שנושא הסביבה הוא מאוד רחב ומולטידיסיפלינרי כי חלק מההתמודדות היא טכנולוגית

משה דיין:  אנחנו דווקא מרגישים התעוררות משמעותית בישראל בכיוון הזה בשנים האחרונות

משה דיין:  חלק מההתמודדות היא כלכלית, חברתית, בריאותית וחקלאית וחלק עוסק בנושא של ניהול משאבי טבע וצריך לגשת לכל הנושא הזה באופן מולטידיסיפלינרי

משה דיין:       יש דברים שהם המלצות פשוטות יחסית שאנחנו מקווים שיאומצו, למשל הכרה במענקי מדענים ראשיים רלוונטיים כמענקים תחרותיים, מה שעושה שינוי מאוד גדול באוניברסיטאות, מקל על קידום הנושאים הללו ויכול לתת תמריץ מאוד משמעותי

משה דיין:  נושא נוסף שעלה זו השאלה איך אנחנו לוקחים את הידע הזה ודואגים שהוא יגיע גם לציבור הרחב, גם לקובעי מדיניות

משה דיין:  יש לזה מודלים בעולם, הזכיר את זה פרופ' בנטוב

משה דיין:       אנחנו התייעצנו עם הקרן הלאומית למדע בארצות הברית למשל, הוצע לשים איזשהו אחוז מהתקציב על הדבר הזה

משה דיין:  אנחנו צריכים לרתום מדענים מקומיים לשאול שאלות מקומיות כאשר חלק גדול מהמצוינות וממדדי המצוינות המדעית מתבטאים בפרסומים על נושאים גלובליים, אז צריך להיות מסוגלים לאזן בין השניים

משה דיין:  ההמלצות שלנו: ביקשנו לתת תמריצים גם למחקר מולטי-דיסיפלינרי, כי הרבה מבעיות הסביבה דורשות התבוננות מולטי-דיסיפלינרית, וגם כי חיזוק הקשר בין מכוני המחקר לבין ההשכלה גבוהה יכול בהרבה מהדברים לקדם את המחקר בתחום הזה

משה דיין:       שאלה שעלתה בנושא האחריות על ייצור הידע – בארץ יש, וגם יוצגו בוועדה, שני מכוני מחקר: מכון גיאולוגי ומכון וולקני, חברה – ועומד המנכ"ל שלה אתנו – לחקר ימים ואגמים, יש תשתית מרכזית, שהיא מוזיאון הטבע, שדווקא לא נדונה כדי להימנע מניגוד עניינים – היא מי אחראי במדינת ישראל למחקר הסביבה

משה דיין:  יש מדינות שיש להן מכוני מחקר לאומיים בתחום הזה והשאלה היא מה נכון למדינת ישראל לעשות, כשאנחנו מבקשים לבחון שתי חלופות: אחת, להעניק מעמד סטטוטורי כלשהו למשרד להגנת הסביבה וגופי המחקר האלה – שזה אתגר פוליטי אבל הוא האתגר היותר פשוט להתמודדות – ולהבטיח שהמשרד מקבל מענה לשאלות שהוא צריך לניהול משאבי הטבע והסביבה של ישראל

משה דיין:  האופציה השנייה, והיותר רחוקה וקשה כמובן, היא להקים מכון מחקר בתחום הסביבה בישראל

משה דיין:  אנחנו לא מורידים אותה מהשולחן, אלה האופציות שנבחנות

משה דיין:       קביעת קדימויות במחקר – יש לנו עבודה של מוסד נאמן שעכשיו באמצע הדרך, יש לנו עוד עבודה שאנחנו מזמינים היום לגבי מיפוי תחום הסביבה בצורה רגישה יותר ברחבי ישראל

משה דיין:  לגבי מחקר המגוון הביולוגי – היה דוח מוכן שיכולנו להראות שלמרות שבכל העולם התחום הזה בפריחה אדירה ישראל בסטגנציה כבר לפחות 15 שנה ומעלה

משה דיין:  בין השאר עלה שבעוד שהמו"פ הטכנולוגי הולך ומתחזק צריך לצדו להקפיד על פיתוח מחקר מדעי שמאפשר קבלת החלטות ורגולציה מבוססי מדע בתחום הסביבה

משה דיין:  אנחנו עדיין בשלב המיפוי

משה דיין:  אלה הדברים שכרגע על השולחן מבחינתנו בעבודת הוועדה

משה דיין:  תודה רבה

פרץ לביא: תודה רבה לתמר

פרץ לביא:  אני אסיים בדיווח על שתי ועדות בקצרה

פרץ לביא:  הוועדה לבחינת תהליכי השקעה בתשתיות מחקר ופיתוח, בראשה עמד פרופ' ישעיהו טלמון מהטכניון, שנמצא כרגע בחוף המערבי בארצות הברית

פרץ לביא:  הנושאים שבהם היא עסקה: דוח מבקר המדינה על תשתיות לאומיות, התמיכה של הקרן הלאומית למדע, תמיכת ות"ת בתשתיות ונושאים הקשורים בהשקעה בסדרי גודל של מאות אלפי דולרים בתשתיות שאמורות לשרת את כל הקהילה המדעית

פרץ לביא:  הנושא גם היה על שולחנה של האקדמיה הלאומית למדעים

פרץ לביא:       הבעיות העיקריות שזוהו בהקמת תשתיות מחקר ופיתוח, בנוסף להשקעה הראשונית בתשתית, גיוס כוח אדם להפעיל את המעבדות, איך מפעילים את אותו כוח אדם לטווח ארוך

פרץ לביא:  היום רוב המימון הוא לטווח מאד קצר ולאחר מכן ישנו מחסור במשאבים

פרץ לביא:  ישנן תשתיות שמוקמות ללא בנייה מערכתית מספקת וישנו גם תת ניצול של מרכזי תשתית קיימים

פרץ לביא:  השקיעו כסף רב והמרכזים אינם בניצול מלא

פרץ לביא:      הנושא של מעבדות לאומיות נבחן גם ע"י האקדמיה הלאומית למדעים כבר ב-2013, ב-2016, ולאחר מכן פרופ' רשף טנא, בדוח שלו, המליץ בשנת 2019 וגם בשנת 2020, כך שהנושא הזה הוא נושא עדיין על השולחן וישנן שאלות לא פתורות

פרץ לביא:  הוועדה התעסקה בשני פרויקטים: פרויקט אחד זה המרכז לפוטוניקה והשני זה המאיץ, השרף

פרץ לביא:  ועדת טנא המליצה להפוך אותם למעבדות לאומיות והוועדה דנה בכך

פרץ לביא:      המלצות הוועדה איך להקים ומתי להקים היא על פי ארבעה קריטריונים: כאשר יש חיוניות של המעבדה למחקר בישראל, כאשר אין פתרון חלופי נגיש בחו"ל, ישנה מחויבות לאומית להבטחת בסיס תקציבי לאורך כמה עשורים, וקיום מוכח של קהילת משתמשים גדולה מספיק שיש לה צורך בשירותי המעבדה

פרץ לביא:  ישנם נושאים נוספים שהוועדה כרגע משלימה ואני מניח שההמלצות יובאו למליאה בהמשך ויגיעו לשולחן הזה בעוד שנה

פרץ לביא:       הוועדה האחרונה שהשלימה כבר את עבודתה וההמלצות הוגשו לממשלה הקודמת, אומצו על ידה וגם נדונו ע"י הממשלה הזאת זו הוועדה שאני עמדתי בראשה לגיבוש נושאים לתחומי עדיפות לאומית, הבחירה של הנושאים הללו

פרץ לביא:  הוועדה כללה בשלב הראשון 17 חברים מארגונים שונים עם אינטרסים שונים

פרץ לביא:  הוועדה שמעה 14 מצגות על נושאי מחקר בעלי חשיבות לאומית

פרץ לביא:  לאחר מכן הוועדה דירגה את הנושאים הללו על פי 10 קריטריונים: האם יש אתגר לאומי ייחודי לישראל בתחום הזה, האם יש לישראל יתרון יחסי בתחום הזה, האם ישנו פוטנציאל לצמיחה כלכלית, האם יש צורך בתמיכה ממשלתית ומה ההיקף שלה, מה יהיו התוצאות ליישום מידי, האם תהיה תרומה לשיתוף פעולה בין האקדמיה לבין התעשייה והרשויות, האם יש בישראל את כוח האדם המקצועי הנחוץ לאותו תחום, האם התחום רחב מספיק והאם יש לתחום חשיבות מדעית והשלכות רוחביות

פרץ לביא:      לאחר הדירוג הוקמה תת ועדה

פרץ לביא:  תת הוועדה כללה את מרבית חברי המליאה של המועצה והדירוג של הנושאים מופיע לפניכם: ביו קונברג'נס, פודטק – שזה נושא שנדון באופן מיוחד ע"י ועדת שרים למדע וטכנולוגיה בישיבה האחרונה שלה לפני כשבועיים וחצי – הים כמשאב לאומי, או מה שנקרא בלוטק, אנרגיות מתחדשות ואגירת אנרגיה, ותעשייה אזרחית בחלל

פרץ לביא:  הוועדה גם המליצה שבכל אחד מהתחומים תוקם ועדת מומחים שתחליט לגבי ההשקעות ברזולוציה שונה מאשר הטייטל הכללי

פרץ לביא:  המלצת הוועדה היא שהממשלה גם תמשיך לתמוך בטכנולוגיות ה-AI, נושא חם ורגיש, ונושא הקוואנטום

פרץ לביא:  היו החלטות לגבי שני הנושאים האלה בעבר ואנחנו מאששים את ההחלטות

פרץ לביא:       אלה הוועדות של המולמו"פ

פרץ לביא:  כעת ביקשו להצטרף לדיון שני חברי מליאה, אהרון אהרון ומר עמאד יונס

פרץ לביא:  עימאד ,בבקשה

עמאד יונס: תודה רבה

עמאד יונס:  אני רוצה להתייחס לסוגיית ההשקעות הזרות והשפעתה על המו"פ בישראל בכלל ועל החברה הערבית בפרט

עמאד יונס:  לפי הדוח, הושקע בישראל במו"פ אזרחי בשנת 21 כ-77 מיליארד ש"ח

עמאד יונס:  השקעת המדינה היא פחות מ-10%

איימן עודה: פחות מ-6% – 5

איימן עודה: 6%

עמאד יונס: לפי דעתי זה הפיל בחדר

עמאד יונס:  להשקעות זרות יש הרבה יתרונות כמובן, אבל יש להן שתי תכונות שצריך לשים לב אליהן: הראשונה היא שהשקעות זרות הן אופורטוניסטיות

עמאד יונס:  אם כדאי להשקיע בישראל אז משקיעים בישראל, אם לא אז משקיעים בהודו או במקום אחר

עמאד יונס:  אם ישראל חזקה בסייבר אז משקיעים בישראל בסייבר

עמאד יונס:  כסף זר לא ישקיע בישראל בתחומים שישראל היא חלשה ורוצה להתפתח בהם

עמאד יונס:  לכן זה תפקיד המדינה לעשות זאת

איימן עודה: אתה חושב שההשקעה הזרה מגדילה את הפערים החברתיים כי הם מחזקים את החזק, כי הם רוצים להרוויח ממנו, ומשאירים את החלש אחורה?     

עמאד יונס: בדיוק זו הנקודה השנייה, התכונה השנייה של ההשקעה הזרה

עמאד יונס:  התכונה השנייה של ההשקעות הזרות היא שהכסף הוא פחדן, הוא פחדן ואוהב יציבות

עמאד יונס:  אם כך, אם אני משליך את שתי התכונות של ההשקעות הזרות על החברה הערבית, אין שום סיבה בעולם, שום סיבה בעולם, שכסף זר יושקע בחברה הערבית

עמאד יונס:  בחברה הערבית אין מסה קריטית של חוקרים ותעשייה חזקה, יש הצלחות בודדות של חוקרים, כמו עוסאם שיושב פה, וחברות בודדות

עמאד יונס:       כולנו גם יודעים על הפשיעה והאלימות בחברה הערבית

עמאד יונס:  היא חוגגת ואין שום חברה זרה או כסף זר שיהיה מוכן להשקיע

עמאד יונס:  יש השקעות בודדות פה ושם של חברות כמו מיקרוסופט, ברודקום ואחרים, השקעה במו"פ בחברה הערבית היא זניחה יחסית לסך כל 77 מיליארד השקלים המושקעים בישראל

עמאד יונס:  לפי הנתונים האלה אין שום סיכוי לחברה הערבית לתת את חלקה בפיתוח הטכנולוגיה והחדשנות בישראל

עמאד יונס:  אין שום סיכוי

עמאד יונס:  לכן, אם אנחנו רוצים שהחברה הערבית תהיה שותפה למשיכת השקעות זרות ושותפה להגדלת היצוא, השקעת המדינה במחקר ופיתוח בחברה הערבית חייבת לגדול באופן משמעותי, הרבה יותר מאחוז הערבים בארץ

עמאד יונס:  החברה הערבית הוכיחה שהשקעה בה היא כדאית

עמאד יונס:  ראינו איך השקעת המדינה הצליחה בשינוי המגמה בנושא השכלה גבוהה ותעסוקה, בואו נעשה את זה גם במחקר ופיתוח

עמאד יונס:  תודה

איימן עודה: עמאד, מנהל אלפא אומגה, ברוך הבא, מעריכים מאוד את מה שאתה ורים ביחד עשיתם, הרבה הערכה

איימן עודה:  יש לי כמה שאלות: השאלה הראשונה, אתה חבר המליאה אבל מטעם התעשייה, נכון?     

עמאד יונס: כן

איימן עודה: כמה ערבים יש חוץ מעמאד?     

פרץ לביא: אחד, עמאד

איימן עודה: חברים, אני חושב שהתפיסה של כולנו צריכה להיות שהחברה זה כמו מבנה הגוף

איימן עודה:  יש את העין, יש את הראש, יש את הלב, יש את הידיים, יש את האצבעות, אם אנחנו מחלישים חלק מהגוף זה מחליש את הגוף כולו

פרץ לביא: היושב-ראש, היה לי מועמד נוסף, פרופ' חוסאם חאיק, אבל לשמחתי הוא מונה כדיקן לימודי הסמכה בטכניון ולא יכולתי לקחת אותו

איימן עודה: אז צריך מישהו אחר

איימן עודה:  חוסאם חבר טוב אבל צריך מישהו אחר כדי שיהיו כמה שיותר נציגים וזה יתרום לחברה כולה, זה יתרום למדע כולו במדינה

איימן עודה:  רציתי לשאול לגבי ההשקעה הממשלתית בקרב החברה הערבית, כמה היא? אתה יודע?     

עמאד יונס: אני לא יודע

איימן עודה: תודה רבה לך, עמאד

יאסר חוג'יראת: תודה, פרופ' לביא, על החומר, ההשקעה והדיון

יאסר חוג'יראת:  כמובן שזו ועדה מכובדת, ועדת המדע, זה העתיד של כל מדינה מפותחת וגם של הלא מפותחות

יאסר חוג'יראת:  ניתן לראות שאין הרבה חברי כנסת שמתעניינים במדע, כנראה שזה לא מעניין, לא מושך ואין בזה הרבה מבחינתם

יאסר חוג'יראת:       אני רוצה להתרכז בשני דברים

יאסר חוג'יראת:  קודם כל, אני תמיד מסתכל על הרכב הוועדות

יאסר חוג'יראת:  הייתי רוצה לראות גם חברים מתוך החברה הערבית בכל הוועדות

יאסר חוג'יראת:  אני חושב ומאמין שגיוון זה סוד ההצלחה בכל ארגון, אם זה המולמו"פ, אם זה אוניברסיטאות, אם זה בתעשייה

יאסר חוג'יראת:  גיוון חשוב לתעסוקה ויש לשלב את כל מגוון החברה בכלל המוסדות להשכלה גבוהה, בתעסוקה, זה רק יביא הצלחה

יאסר חוג'יראת:      דובר כאן גם על הנושא של חינוך למדע, שמעתי שבעתיד יהיה מחסור במורים למדע

יאסר חוג'יראת:  אני רוצה להגיד לכם – אני לא יודע אם אתם מכירים את האינפורמציה הזאת – לפני נתוני מחוז צפון במשרד החינוך יש בין 10,000 ל-14,000 מורים מובטלים מהחברה הערבית

יאסר חוג'יראת:  אז יש לכם כאן אוצר, אפשר לעשות הסבה למורים האלה למדעים

יאסר חוג'יראת:  יש הרבה מורים – אני הייתי ראש מועצה, אני מכיר את הנתונים האלו אבל הם משתנים, יש בין 10,000 ל-14,000 מורים מובטלים שסיימו את לימודיהם בכל מיני מכללות, סמינרים, והם לא מוצאים עבודה

יאסר חוג'יראת:  אני יודע גם על חלק קטן של מורים שנוסעים כמעט כל יום מהצפון לדרום בשביל ללמד

יאסר חוג'יראת:  אז יש לכם אתגר לגבי מערכת החינוך, זה מקום שאפשר לנצל אותו ולעשות בו שילוב

יאסר חוג'יראת:      לגבי ההשקעה בחברה הערבית במו"פ, אני גם רוצה לראות יותר חוקרים, בהמשך למה שהתייחס עמאד

יאסר חוג'יראת:  בסך הכול בחברה הערבית יש שני מו"פים, מו"פ הגליל ומו"פ בוואדי עארה

יאסר חוג'יראת:  מושקעים מהממשלה 4 מיליון שקל – היינו בסיור בשבוע שעבר –במו"פ הגליל ומשהו דומה במו"פ השני

יאסר חוג'יראת:  יש מחקרים, יש מחקרים ברמה גבוהה, היו אפילו כמה אקזיטים שם

יאסר חוג'יראת:  יש מוחות בחברה הערבית שצריך להשקיע בהם ולתת להם את המקום ואת המרחב בשביל לבצע ולעשות את הדברים, לחקור ולהיות חוקרים מובילים במדינה

יאסר חוג'יראת:  אז הייתי רוצה בעתיד – ואני אומר לגבי כל הדוחות – לשים דגש על נושא הגיוון גם בתעשייה וגם במדע כי זה נושא מאוד מאוד חשוב

יאסר חוג'יראת:  תודה

פרץ לביא: תודה רבה

פרץ לביא:  אהרון, בבקשה

אהרן אוזן: תודה

אהרן אוזן:  אני הייתי רוצה לחדד את הנושא של תחושת החירום

אהרן אוזן:  אם אני מסתכל על ההצלחות הקודמות של ההייטק הן בעצם הבעיות של המחר

אהרן אוזן:  נסתכל על העלייה בהייטק: מ-2017, כשנכנסתי לרשות החדשנות ומדדנו את זה, היו כ-8

אהרן אוזן: 8% מועסקים בהייטק, היום זה 12%

אהרן אוזן:  העלייה הדרמטית הזאת היא טובה ורעה

אהרן אוזן:  היא טובה כי יש הרבה אנשים עם פריון גבוה, ההייטק הוא באמת קטר

אהרן אוזן:  ממה נובעת העלייה הזאת? אחד, מחברות שלמות, כלומר שהמו"פ בתוך החברה הוא חלק קטן מסך כל הפעילות של החברה ויש 80% של אנשים שלא עוסקים במו"פ

אהרן אוזן:  זאת אומרת שהם יכולים להיכנס להייטק, לעבוד בפריון גבוה אבל לא בהכרח בעלי תואר רלוונטי בתחום המדעים

אהרן אוזן:  המוביליות של אותן חברות היא מאוד גבוהה

אהרן אוזן:  כלומר, ה-80% יכולים להיות בכל מקום בעולם ואנחנו צריכים לחשוב על זה

אהרן אוזן:      הדבר השני, הייתה שם הגדלה מאוד משמעותית של יוצאי המכללות והאוניברסיטאות – במקום 6,000 בשנה זה הפך להיות 7,500

אהרן אוזן:  זו עלייה מאוד דרמטית בפרק זמן קצר

אהרן אוזן:  זה אומר ירידה באיכות

אהרן אוזן:  כלומר, אין מקור נוסף לאנשים

אהרן אוזן:  הפירוש של זה הוא ירידה באיכות

אהרן אוזן:       הדבר הנוסף, שהוא עוד יותר גרוע מבחינתי, הוא שכ-25% מסך כל הנכנסים להייטק לא נכנסים דרך האוניברסיטאות – או שהם נכנסים ישירות מהצבא, אם הייתה להם הפריבילגיה לעשות משהו דומה למה שהם עושים בשוק האזרחי, או שהם נכנסים דרך ההכשרות האלטרנטיביות, הייתי קורא לזה

אהרן אוזן:  יש הכשרות טובות אלטרנטיביות והם נכנסים דרכן

אהרן אוזן:  יש הרבה מאוד סטודנטים שלא מסיימים את לימודיהם, כלומר, התחילו שנה ראשונה, שנייה, התחילו לעבוד באיזשהו מקום, ראו שהתואר לא מוסיף להם ולכן הפסיקו את לימודיהם, ויש אוטודידקטים כי היום יש הרבה מאוד אפשרויות ללמוד לבד

אהרן אוזן:      אני חושב שנשמת אפו של ההייטק הישראלי זה המחקר האקדמי

אהרן אוזן:  כלומר, זה מה שבעצם הבדיל אותנו מבין מדינות אחרות בעולם

אהרן אוזן:  כולם יודעים לעשות פחות או יותר את הסטארט-אפ ניישן שאנחנו עושים

אהרן אוזן:  מדברים על הרבה מאוד מסלולים שהם מסלולים יותר פרקטיים, אני דווקא רוצה שהמסלולים יהיו יותר אקדמיים

אהרן אוזן:  כלומר, המסלולים הפרקטיים הם טובים להכשרת מהנדסים, המהנדסים ייכנסו להייטק וההייטק ידאג לעצמו בצורה כזאת או אחרת תמיד

אהרן אוזן:  נראה לי שהקטנת האיכות או הירידה לפרקטיקה פוגעת בסוף במחקר האקדמי הבסיסי, שזו בעצם נשמת אפו של ההייטק הישראלי, מעבר לחברה כמובן

אהרן אוזן:  זה מה שרציתי להגיד כדי לעורר את הנושא של החירום בצורה יותר משמעותית

יאסר חוג'יראת: אמרת שבגלל העלייה במספר הסטודנטים של המכללות תהיה ירידה ברמה

אהרן אוזן: והאוניברסיטאות, שתיהן ביחד

יאסר חוג'יראת: למה?     

אהרן אוזן: כי כמות האנשים שכרגע מדברת על החינוך הטכנולוגי היא נשארת פחות או יותר קבועה, המעוניינים, ולכן, אם אתה מעלה אז אתה מוריד את הספים

פרץ לביא: תודה

פרץ לביא:  נשיא האקדמיה, פרופ' דוד הראל, בבקשה

דוד ראם: קודם כל, אני חותם על כל מילה שאמרת

דוד ראם:  יש לי שאלה קטנה לתמר מוועדת הסביבה ושאלה קצת יותר כללית אליך

דוד ראם:  שמתי לב שאמרת בסוף שלא סיימתם, שיש לכם עדיין עבודה, אבל לא הבנתי איך אפשר להמליץ לבנות מכון חדש לחקר הסביבה לפני שממליצים למשל לעבות ולמצוא תקנים לחוקרים – זה גם קצת מתקשר למה שאתה אמרת – באוניברסיטאות

דוד ראם:  אני מסכים אתך שסביבה זה אחד הנושאים החשובים ביותר

משה דיין: התשובה היא פשוטה

משה דיין:  כפי שאמרתי, זה הטווח הארוך, זו לא הקדימות שלנו וההמלצה

משה דיין:  אנחנו כן חושבים שאת גופי המחקר הנוכחיים צריך לרתום והצענו בשתי דרכים: אחת, שמתמרצת את האוניברסיטאות

דוד ראם: את זה לא ראיתי בהמלצות שלך בשקף

משה דיין: כן, בשקף הראשון יש

משה דיין:  כל הדברים של להכיר וכו' זה דברים שמתמרצים אוניברסיטאות ומדענים

משה דיין:  לגבי מכוני מחקר קיימים, אנחנו חושבים שצריך לרתום אותם יותר למענה לצורכי הסביבה

משה דיין:  והאפשרות השלישית, ששמנו בכוונה בקטן, היא אם לא יהיה המענה הזה ולא יהיה המענה ההוא, אז צריך לחשוב על גוף מחקר לאומי בתחום הזה

דוד ראם: אני רק אומר שמבחינת סדר הדברים אני לא הייתי ממליץ על מכון חדש לפני שהייתי ממצה את כל האופציות

משה דיין: אני מסכימה אתך לחלוטין

משה דיין:  אין פה שאלה

דוד ראם: שאלה קצת יותר כללית

דוד ראם:  הדוח הזה הוא על 2022, בטח סיימתם לכתוב אותו בינואר השנה, או בדצמבר שנה שעברה, ואתם מגישים כל שנה דוח כזה

דוד ראם:  עכשיו אנחנו ביוני אז מן הסתם אתם כבר די יודעים

דוד ראם:  אני לא מבקש קדימון אבל אני שואל האם יש איזושהי תחושה שבדוח הבא יהיו איזשהן דרמות בעקבות השינוי המשטרי הקיים ותכנונים לצעדים אחרים, שאת חלקם אנחנו כבר רואים פוגעים במחקר, בפיתוח, בהייטק, בתרבות?     

פרץ לביא: הנושא של מה שמתרחש סביבנו הובא בדיון עם שר החדשנות, המדע והטכנולוגיה

פרץ לביא:  המועצה והיועצים נפגשו אתו ושוחחנו על הנושא הזה

פרץ לביא:  אני אוכל לומר שישנם שני נושאים כרגע על הפרק שאני מניח שנדון בהם במהלך השנה, אחד זה הנושא של open science, נושא שנמצא היום, גם בארצות הברית וגם באירופה, ממש בקדמת הבמה, והנושא של המשמעויות האתיות של AI, שזה נושא שגם הוא דורש התייחסות

פרץ לביא:  למעט הוועדה לתעדוף נושאים למחקר, מרבית הוועדות נמצאות כרגע בשלב איסוף המידע ע"י סקרים או כתיבת ההמלצות

פרץ לביא:  יכול להיות שתהיה שם דרמה

דוד ראם: שנינו השתתפנו בישיבה של הוועדה הזאת שהנושא שלה היה ההשפעה של מה שקורה בחוץ על הנושאים שלנו

איימן עודה: זה מתקשר למה שדיבר עליו עמאד, שאין מחויבות למדינות זרות כלפי ערכים בתוך מדינת ישראל

איימן עודה:  מה שמעניין אותן זה היציבות

איימן עודה:  זו המילה

איימן עודה:  יציבות זה כסף

איימן עודה:  לכן זה אכן משפיע, בוודאי

דוד ראם: הסיבה לשאלה שלי היא כי– אנחנו יושבים פה ומאוד מאוד נעים לראות את הדוחות, נעשתה עבודה נהדרת, אבל לך תדע אם בעוד חצי שנה הדוח לא יהיה מזעזע לחלוטין

דוד ראם:  אנחנו לא יודעים בוודאות אבל אנחנו, באקדמיה למדעים, מדברים ללא פחד על הדאגה שלנו מפני הבאות ואני רוצה לדעת אם אתה שותף לדאגה הזאת

פרץ לביא: אני אישית שותף לדאגה וכל חברי המועצה שותפים לדאגה והבענו אותם בפני שר החדשנות, המדע והטכנולוגיה

פרץ לביא:  היו אפילו שני דיונים בנושא הזה, כך שהנושא עדיין על הרדאר

אלי גולדשמידט: רציתי לשאול את נציגי רשות החדשנות, שאני רואה שנמצאים פה, וגם את אנשי המולמו"פ ביחס לרעיון של מדיניות אנטי מחזורית של תקצוב

אלי גולדשמידט:  השנה תקציב הרשות התכווץ במקביל לאיזשהו מיתון כללי במשק, שאפשר להתווכח על הגורמים לו והאם הוא קשור לנסיבות ספציפיות של ישראל או גלובליות, אבל יש טענה, שעל פניו יש בה היגיון, שדווקא כשהשוק מתמתן לממשלה יש תפקיד יותר משמעותי בחיזוק תחומים ספציפיים, או באופן כללי בסיוע לחברות בשלבים התחלתיים להצליח לשרוד את המיתון הזה

אלי גולדשמידט:  אני חושב שהצד השני של זה הוא כמובן מוכנות לצמצום התקציב דווקא בשנים חזקות

אלי גולדשמידט:  השאלה אם לרשות יש עמדה בעניין הזה, האם למועצה יש עמדה והאם היא ניסתה להביא את העמדה הזו לידי ביטוי

אלי גולדשמידט:       השאלה השנייה היא ביחס לתחום הבינה המלאכותית שנדון פה בוועדה בשבוע שעבר

אלי גולדשמידט:  התקצוב, לפי מה שעלה בדיון הקודם, היה על כמיליארד שקלים

אלי גולדשמידט:  השאלה האם לדעת המועצה התקצוב הזה הוא נאות ומספק או שיש צורך להקצות משאבים יותר משמעותיים

אלי גולדשמידט:  כמובן, ברור שתמיד הסל הוא מוגבל וצריך לתעדף אותו

אלי גולדשמידט:  השאלה השלישית קונקרטית ביחס לנושא של "ססמי", המאיץ בירדן, שזה נושא שכבר עלה גם בוועדה, האם למועצה יש עמדה? האם העמדה הזאת נשמעה בממשלה? מה קורה עם זה?     

דוד ראם: העניין של "ססמי" הולך לפתרון, ממש הולך לפתרון

פרץ לביא: המועצה לא דנה בנושאים מהסוג הזה ברזולוציה שאני ואתה היינו רוצים

פרץ לביא:  הבעתי את עמדתי האישית בפני השר לגבי הקיצוץ ברשות לחדשנות, שאני חושב שזה דבר קשה מאוד עבור הרשות דווקא בזמן הזה, אבל המועצה לא דנה בנושא הזה, זה דברים שקרו רק לאחרונה

פרץ לביא:  הנושא של "ססמי" – האקדמיה עוסקת בזה ושמעת את פרופ' הראל

פרץ לביא:  לגבי השאלה הנוספת על תקצוב אנטי מחזורי, יענה אביב

פרץ לביא:  בבקשה

אביב זאבי באלאסיאנו: תודה רבה

אביב זאבי באלאסיאנו:  אני אביב, סמנכ"ל תשתיות טכנולוגיות ברשות החדשנות, בין השאר ממונה על תחומי מחקר יישומי באקדמיה, בתעשייה ותשתיות מחקר

אביב זאבי באלאסיאנו:  בסופו של דבר אנחנו בכלכלת חסר והרשות כל הזמן מנתבת את החוסרים הספציפיים שאנחנו צריכים לתת להם מענה

אביב זאבי באלאסיאנו:  בשנים קשות, כמו שאמרת, רועי, אנחנו צריכים יותר לתמוך בחברות בשביל לבדוק ש-Deal flow שלהם יאפשר להם לשרוד, בשביל שהדאטה הזה לא יאבד, כי בסופו של דבר אם לחברה אין את ה-runway המתאים בשביל להמשיך לשרוד בשנים שאחרי זה, יכול להיות שכל ההשקעה שעשינו בה עד היום תלך לפח

אביב זאבי באלאסיאנו:       בשנים יותר טובות אנחנו צריכים להסתכל על דברים יותר ארוכי טווח דווקא ולנסות לבנות תשתיות מחקר ופיתוח בשביל ליצור את התשתית לעתיד

אביב זאבי באלאסיאנו:  חלק מהנושאים הם באמת אסטרטגיים, צריך אבל לעשות פה איזושהי הפרדה כאשר מדברים על האקדמיה

אביב זאבי באלאסיאנו:  האקדמיה עוסקת בעיקר במחקר בסיסי והיחידה שעוסקת בתחום הזה ולכן חשוב שהיא תמשיך לעסוק בזה

אביב זאבי באלאסיאנו:  לעומת זאת, רשות החדשנות מסתכלת יותר על המחקר היישומי המתקדם יותר שניזון מאותו ידע שמגיע מהאקדמיה

אביב זאבי באלאסיאנו:       אני כן רוצה להעיר שבמקומות מסוימים הדברים הולכים ומתערבבים

אביב זאבי באלאסיאנו:  אם פעם היה הבדל בין מחקר דואלי למחקר אזרחי היום כבר כולם יודעים שזאת אותה טכנולוגיה וגם היום האקדמיה יותר ויותר נכנסת לתחומים היישומים ויותר ויותר נכנסת גם להפעלה של הפרופסורים בתור יזמים והכל

אביב זאבי באלאסיאנו:  כל הערבוב הזה דורשת שיתוף פעולה הרבה יותר מסיבי ממה שיש היום

אביב זאבי באלאסיאנו:      לבוא ולהגיד באותה נשימה שבמקומות מסוימים כאשר יש המלצה על תשתיות מחקר ופיתוח, למקם אותה רק ברמות של תשתיות לאומיות או תשתיות באקדמיה, זה יוצר איזושהי בעיה בראייה רחוקת טווח בגלל שכשאנחנו נכנסים לאותה כלכלת חסר של שנים עגומות אנחנו נשארים רק עם הכסף שמתחזק את הקיים, ואז תשתיות לאומיות שלא נשענות על כסף פרטי ועל מעורבות יותר גבוהה של התעשייה, יותר ויותר בעייתיות

אביב זאבי באלאסיאנו:       אני אתן את הדוגמאות שעמיתי פרופ' לביא דיבר, על אותן שתי תשתיות שנזכרו, מרכז הפוטוניקה והמאיץ

אביב זאבי באלאסיאנו:  בסופו של דבר, אם אנחנו נמשיך להקים תשתיות מחקר ופיתוח רק במקומות שמוגבלים לאנשי ממשלה, מוגבלים לאקדמיה והמגזר הפרטי לא מפעיל אותן, אנחנו לא נתאים את הצרכים של אותן תשתיות לביקושים האמיתיים הקיימים ונמשיך להיות תלויים ולממן אותם, ובסופו של דבר נגיע למצב שאנחנו רק מתחזקים את הקיים ולא גמישים מספיק לפרוץ לדברים חדשים

איימן עודה: חברת הכנסת מטי הרכבי צרפתי, בבקשה

מטי צרפתי הרכבי: קודם כל, אני חושבת שכולם אמרו כאן דברים נכונים

מטי צרפתי הרכבי:  בסוף מדובר על תמהיל בין ההתערבות הממשלתית או הלאומית לבין העסקית

מטי צרפתי הרכבי:  אני לא בטוחה שהתמהיל הנוכחי הוא זה שייתן את האיזון הנכון, גם צופה פני עתיד, גם מתחזק את הקיים

מטי צרפתי הרכבי:  אני חושבת שהאקדמיה כן צריכה להיות יותר יישומית

מטי צרפתי הרכבי:  יש גם איזשהו שקט באובייקטיביות, קל יותר אולי לנתב כספים לאומיים לטובת מוסדות שאנחנו יודעים לפקח עליהם או יותר סומכים על – אני לא אגיד מקצועיות אבל על ההתנהלות, גם ברמת השקיפות

מטי צרפתי הרכבי:  זה האתגר

מטי צרפתי הרכבי:  האתגר זה האיזון

מטי צרפתי הרכבי:  דיברו פה על חינוך, לצערי אני פחות אופטימית

מטי צרפתי הרכבי:  אמרו כן מה קורה ברוח התקופה, אני לא מאוד אופטימית שברוח התקופה של ישראל 2040 - - -     

איימן עודה: תלוי בגוטליב

מטי צרפתי הרכבי: נכון

מטי צרפתי הרכבי:  אז אומרים על זה בעזרת-השם, אתה יודע

מטי צרפתי הרכבי:  אני כן חושבת שהמדינה צריכה להחליט אם היא משקיעה יותר במו"פ כמדינה שרוצה לעשות שיתופי פעולה במגרש של הגדולים

מטי צרפתי הרכבי:  אני לא בטוחה שהתמהיל הנוכחי – וזה בסוף הכול איזונים – הוא הנכון לנו בטווח הארוך, במיוחד בתקופה הזו, שמצב שיתופי הפעולה וההתבססות על עסקים בין-לאומיים ומדינות לא מספיק יציב, כך שקל וחומר שאנחנו צריכים כמדינה להבטיח שלא נישאר מאחור, שזו למעשה הדאגה

איימן עודה: תודה רבה לך

איימן עודה:  עו"ד נירה, בבקשה

נירה לאמעי-רכלבסקי: בהמשך למה שאמר מר אהרון אהרון שההייטק ידאג לעצמו אבל המדינה צריכה לדאוג למחקר בסיסי, זה מאוד לא התבטא, או ההפך התבטא, למשל בתקציב ההשכלה הגבוהה השנה

נירה לאמעי-רכלבסקי:  ות"ת יחד עם האוצר, באופן מאוד ברור, העדיפו תקצוב וסבסוד לסטודנטים שהולכים לתארים פרקטיים

נירה לאמעי-רכלבסקי:   זה היה מאוד בולט ואני חושבת שגם האוצר התגאה בזה, אז אולי ההבנה צריכה להיות שם

נירה לאמעי-רכלבסקי:  אני הרבה שנים בכנסת, זה כל הזמן כך

נירה לאמעי-רכלבסקי:  תמיד המחקר הבסיסי נסוג מפני הפרקטיקה של הייטק, אבל זה בהחלט מחמיר

אהרן אוזן: טווח קצר מול טווח ארוך

נירה לאמעי-רכלבסקי: נכון

נירה לאמעי-רכלבסקי:  אני הייתי בנציב הדורות הבאים בעבר אז זה בהחלט משהו שהיה חלק מהעבודה

איימן עודה: גדי אריאלי, מנכ"ל משרד החדשנות, המדע והטכנולוגיה, בבקשה

גדי אריאלי: צהריים טובים, אדוני היושב-ראש, חבר הכנסת איימן עודה, לך ולכל הצוות, כל הכבוד, יישר כוח

גדי אריאלי:  אני באופן אישי מרגיש ממש התרוממות רוח מכל העבודה שנעשתה פה

גדי אריאלי:  פרופ' פרץ לביא ופרופ' אבי דומב שלקחו חלק וכל מי שלקח חלק בעבודה הזאת, נעשתה פה עבודה נהדרת, הלוואי ובעזרת-השם נצליח לממש חלק גדול ממנה

גדי אריאלי:  יש לי איזה סטארט-אפ, אולי נגייס אותם שיבואו איתי לישיבות באגף התקציבים, אז נעשה את זה יותר במהירות

גדי אריאלי:      שר החדשנות והמדע אופיר אקוניס יצא הבוקר לביקור רשמי במרוקו

גדי אריאלי:  הוא ביקש למסור לך באופן אישי את תודתו על העבודה של הוועדה והוא שמח לברך גם את פרופ' פרץ לביא על העבודה

גדי אריאלי:  אנחנו, בוועדת השרים למדע, נמשיך לשתף פעולה, אני באופן אישי, גם עם אבי דומב וגם עם המדענים של המשרדים האחרים

גדי אריאלי:  אנחנו משתפים פעולה בכל תחום ודלתי תמיד פתוחה ותמיד בנפש חפצה

גדי אריאלי:  אני עובד בצמוד עם כל המדענים ואני חושב שלאט-לאט נתחיל לראות איך שדברים חוזרים

גדי אריאלי:  אני שמח גם שיש כאן אנשים, כמו אהרון אהרון ואביב, עם הרבה ניסיון שיכולים לתרום לדיון הציבורי, זה יעשה רק טוב למערכת הזו

גדי אריאלי:   	 אנחנו גם משתדלים לפתוח את הנושא – אפרופו נושאים שעלו פה – בחברה הערבית

גדי אריאלי:  אנחנו משתדלים יותר ויותר להשקיע שם

גדי אריאלי:  גם בשפרעם, גם בחורה וברהט אנחנו מתכוונים להשקיע יותר כספים ופתיחת מו"פים נוספים

גדי אריאלי:  אני מקווה שבעזרת כל הנושאים שעלו פה, אם נצליח להיכנס לאיזושהי דרך ולבנות אבני דרך, נגיע גם לתוצאות בסוף

גדי אריאלי:  תודה על ההזדמנות

איימן עודה: תודה רבה לך, גדי

איימן עודה:  חברים, מכיוון שזו ישיבה שכולם באותו כיוון, אשמח מאוד שתוסיפו להמלצות

איימן עודה:  אני אקרא את ההמלצות, מי שיש לו הערות או תוספות להמלצות, אני אשמח

איימן עודה:  אתם יודעים שהמבחן של הוועדה הזו הוא במעקב אחרי היישום, בפגישות עם השרים, עם ראש הממשלה, בהעלאת הנושאים למקומות שעשויים להביא טוב לכולנו

איימן עודה:       אחד, ועדת המדע שמעה בעניין רב על פעילות המועצה הלאומית למחקר ופיתוח

איימן עודה:  שניים, הוועדה רואה חשיבות בפעילות המועצה ומודה לכל הנוטלים חלק בפעילותה, שעוסקים בנושא לטובת הציבור, רובם בהתנדבות

איימן עודה:  שלוש, הוועדה קוראת לממשלה ולוועדת השרים למדע וטכנולוגיה לקיים דיונים מעמיקים וענייניים בהמלצות המועצה

איימן עודה:  ארבע, הוועדה רואה חשיבות בחיזוק המו"פ בישראל בכלל ובתחומים לטובת תועלת הציבור ובחיזוק המו"פ הממשלתי, ששיעורי המימון שלו כאמור נמוכים יחסית למדינות אחרות בפרט וקוראת לממשלה לבחון כיצד לפעול לשם קידום מטרות אלה

איימן עודה:       חמש, הוועדה רואה חשיבות רבה בהשקעה במחקר ופיתוח בחברה הערבית בפרט

איימן עודה:  הוועדה קוראת לוועדת השרים למדע וטכנולוגיה להתייחס לסוגיית פיתוח המדע והטכנולוגיה בחברה הערבית ולהכין תוכנית ביצוע בשיתוף עם המולמו"פ לקידום המחקר והפיתוח בחברה הערבית

איימן עודה:  שש, הוועדה ממליצה למשרדי הממשלה, ובייחוד לראש הממשלה, שר המדע ושר החינוך, להכריז על מצב חירום במצב החינוך המדעי במדינת ישראל ולנקוט בצעדים מהותיים לטיפול בבעיה זו לפי המלצות הוועדה לחינוך מדעי במועצה הלאומית למחקר ופיתוח

איימן עודה:  אלה הן ההמלצות שאני מציע

איימן עודה:  אם יש מישהו שרוצה להוסיף נשמח לשמוע

איימן עודה:  אוקיי, אז תודה רבה לכם, הישיבה נעולה