הוועדה המיוחדת לעובדים זרים, כנסת 25, פרוטוקול מספר 12, 2023-06-12 00:00

אליהו (אלי) רביבו: בוקר טוב לכולם, ברוכים הבאים, אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה לעובדים זרים בנושא הסכמים בילטרליים, אני מקדם בברכה את חברי מורי ורבי שר החוץ אליהו כהן, אשר נעתר להזמנתי לסקור את סטאטוס ההסכמים הבילטרליים המתגבשים, בייחוד עם מרוקו והודו

אליהו (אלי) רביבו:      אני מודה לך אדוני שהגעת, פועלך מסביב לגלובוס ניכרת לכל אזרחי ישראל לכל העולם, הפעלתנות הנמרצת שלך מביאה אתה בשורות גדולות למדינת ישראל, גאווה ואופטימיות דווקא בתקופה הכל-כך מאתגרת בה אויבים מחוץ ומבית מנסים לפגוע במעמדה הדיפלומטי ובלגיטימיות של מדינת ישראל, אתה פשוט נמצא במקום הנכון בזמן הנכון, עושה את עבודתך קודש ימים כלילות

אליהו (אלי) רביבו:      אני ממש מברך אותך על כך, ישר כוח אדוני, אשתף אותך אדוני מול הנוכחים, מה שאתה יודע שעבורי ההסכמים הבילטרליים הם אבן הדרך הראשונה לטיפול באתגרים הקיימים בהעסקת עובדים זרים

אליהו (אלי) רביבו:      כפי שאדוני זוכר, מיד עם היבחרי לעמוד בראש הוועדה הזאת, פניתי אליך וביקשתי פגישה עם שר החוץ ואדוני הציע לי שניפגש פה בפרסה ואמרתי שאני מבקש להיפגש עם שר החוץ כי הנושא ממש בוער בי ואכן נאותת וכשביקשתי מאדוני למנות פרויקטור מיוחד שיקדם את ההסכמים הבילטרליים תוך כדי אותה פגישה, אני משתף אתכם, שאדוני שר החוץ הודיע לי שתוך כדי אותה פגישה הוא כבר החליט שמי שיעמוד בראש התפקיד הזה הוא לא פחות מאשר המשנה למנכ"ל משרד החוץ מר יוסי דיין

אליהו (אלי) רביבו:      ההחלטה הזאת שלך אדוני, הסבירה לי עד כמה שאתה באמת חי את הצורך בקידום הסכמים בילטרליים

אליהו (אלי) רביבו:  אדוני שר החוץ, מחסור בעובדים סיעודיים, דרישות שכר שעולות, דמי תיווך לא חוקיים שמשולמים, העסקה בלתי חוקית ועוד

אליהו (אלי) רביבו:  יקבלו מענה ראשוני אך ורק כאשר בשדות תעופה בעולם ימתינו לנו עובדים שיוכלו לתת מענה לצורך שהולך וגואה

אליהו (אלי) רביבו:      הסכמים בילטרליים בעיקרם אמורים לחדש ולחזק ולהבהיר את מערכות היחסים הדיפלומטיות שיש בין מדינות, זה בבחינת זה נהנה וזה לא חסר

אליהו (אלי) רביבו:  מדינת ישראל כמדינה מתקדמת ומערבית יש צורך במתן מענה לידיים עוברות שלא נמצאות כאן בקרב תושבי המדינה

אליהו (אלי) רביבו:      מדינות שאנו נמצאים איתן במערכות יחסים דיפלומטיות בוודאי מתקדמות, מעוניינות לחזק את הכלכלה שלהן ולאפשר מקום פרנסה נוסף לאזרחיהם

אליהו (אלי) רביבו:      אני אשמח אדוני שר החוץ לקבל ממך סקירה על ההסכמים המתגבשים ביחוד עם מרוקו והודו, לאחר מכן אנחנו נשאל מספר שאלות בסוגיית תשלומים של עובדים סיעודיים מהפיליפינים, ולהתעדכן עם אדוני החליט לקדם את הצעתי בדבר הסכמים בילטרליים הפוך הפעם אל מול קנדה שאנחנו נייצא אליהם עובדים

אליהו (אלי) רביבו:      ואני מתכוון לשוהים הבלתי חוקיים הסודנים והאריתראים שמדינת ישראל תחת הפעלת רשות האוכלוסין וההגירה, מייצאת כאלפיים אנשים כאלו במסגרת קבלת פליטים אך ידוע לנו שקנדה מחפשת נואשות לקלוט עובדים זרים, בוודאי בתחום הסיעוד, נשמח לדעת אם אדוני החליט לקבל את הצעתי ובקשתי, בבקשה אדוני השר

החוץ אלי כהן: בוקר טוב לכולם, מכובדי וחברי היקר חבר הכנסת אליהו רביבו אני רוצה לברך אותך על ניהול הועדה ביד רמה ברצינות, בהובלת הנושא הנושאים, ביוזמות חדשות, גם בקליטת עובדים מן הצד האחד וגם בטיפול מן הצד השני בסיום העסקה של מהגרים בלתי חוקיים שנמצאים בישראל, על כך באמת ישר כוח

החוץ אלי כהן:      לפני שאנחנו צוללים לנושא הדיון שלנו, אני רוצה לברך אותך על עשייתך הנחושה ועל אמירותייך הברורות בנושא של המאבק בפשיעה במגזר הערבי, בפרוטקשן, בנשק הבלחי חוקי ובדרישתך הנחרצת לעירוב השב"כ בנושא הזה מתוך מטרה לטפל באותה מכת מדינה, אני אגב גם התייחסתי בנושא הזה אתמול בין היתר להצעה שעלתה ממך ואני שמח שגם הרוח מכיוון ראש הממשלה היא להתקדם לכיוון הזה, והדבר שצריך לעשות זה קידום בעיני, הוראת שעה

החוץ אלי כהן:  כיוון שהשב"כ יש חוק מוגדר במה הוא מורשה לטפל, לכן הוראת שעה לתקופה של עד סוף השנה שתפעל לעקור מן השורש את אותה תופעה פסולה מן הצד האחד, ותכשיר את המשטרה באמצעות הכלים הנדרשים לכן הדבר הזה נדרש וישר כוח על הצעתך גם בנושא הזה שבהחלט מטריד את אזרחי ישראל, הערבים במיוחד, אבל זה זולג לכל חלקי האוכלוסייה

אליהו (אלי) רביבו: אני מאוד מודה על דבריך הנכונים, המרגשים והנחוצים שמשמשים לי כרוח גבית

החוץ אלי כהן: תודה מכובדי, נמצא אתנו גם איציק מויאל, עוד מעט יכנס למה שרלוונטי לסוגיית העובדים הזרים, איציק היקר ברוך הבא, ועוד מעט ידבר על מה שמאוד חשוב לחבר הכנסת אליהו רביבו, וגם לך איציק

החוץ אלי כהן:  עוד מעט תשמעו כאן

החוץ אלי כהן:      סוגיית העובדים הזרים היא סוגיה מאוד מורכבת מצד אחד אנחנו מעוניינים לקדם קליטה של עובדים על מנת לענות על צרכי המשק, בין היתר בענפים שבהם חסרות ידיים עובדות מן הצד האחד, ובין היתר על מנת לתמוך בכלכלה הישראלית ונכון להיום יש למיטב ידיעתי כחצי מיליון עובדים זרים שמועסקים באופן חוקי במדינת ישראל במגוון עבודות שונות, נושא של סיעוד חקלאות, בניה וכדומה

החוץ אלי כהן:      חשוב להעביר שכניסת עובדים זרים לישראל נעשית כפי שאמרתי מצד אחד לתמוך בכלכלה אבל מן הצד השני לא לפגוע באופייה היהודי של מדינת ישראל, לכן הכוונה שלנו שכניסת עובדים תלווה בכך שתהיה קצובה בזמן ולא כאלו שבאים להשתקע בישראל ולכן זה אחד הדברים שעושים ונבחנים לאורך זמן, ולכן זה אחד הדברים שאנחנו עושים

החוץ אלי כהן:      כאשר כמובן אנחנו לא רוצים שכניסת עובדים זרים תפגע במעמדם של עובדים ישראליים, ולכן קודם כל להבטיח את כך שעובדים ישראליים יוכלו כמובן במצוא מקומות עבודה מתוך מטרה שתהיה להם עדיפות אבל לשמחתנו רבת האבטלה במדינת ישראל, גם אם היא מתחת ל - 4% מה שנקראה אבטלה חיכוכית, והמשמעות היא שכל מי שרוצה יכול למצוא עבודה במדינת ישראל, כאשר כיום אין כמעט מקצוע שלא חסרים בו עובדים, אם זה עובדי מטבח, אבטחה, רופאים, נהגים ואפילו בתחום ההיי-טק

החוץ אלי כהן:      אנחנו נמצאים בנקודה טובה לכן חשוב שאנחנו נוכל לאפשר קליטת עובדים במיוחד במקצועות שאנחנו מדברים עליהם

החוץ אלי כהן:      נכון להיום, אנחנו רואים שבגלל המחסור בעובדים זרים, וצריך לזכור שישנם שלושה משרדים עיקריים שנוגעים לכניסת עובדים זרים לישראל, זה קודם כל בראש ובראשונה משרד העבודה, לאחר מכן משרד האוצר, ובנוסף משרד החוץ

החוץ אלי כהן:      המחסור בעובדים זרים הופך את המקודמות שבהם הם נדרשים לכך שהמעסיק הישראלי, הופך להיות שבוי בידי אותם עובדים זרים מכיוון שיש מחסור, מכיוון שהוא חושש לאבד את אותו עובד, מכיוון שההקצאה היא נמוכה, ולכן הרבה פעמים אנחנו רואים שאותו מעסיק ישראלי נאלץ להתפשר, נאלץ להתגמש רק מפני שחושש שהעובד לא יהיה ולא יגיע

החוץ אלי כהן:      אני רוצה לומר שאנחנו כאן דאגנו שמיטב האנשים במשרד החוץ יהיו ויטפלו בנושא, אני רוצה לברך את המשנה למנכ"ל יוסי דיין שלוקח את המשימה הזאת בשתי ידיים, ישר כוח יוסי

החוץ אלי כהן:  אני רוצה להודות לרינה דביר שמשמשת כמנהלת האגף הקונסולרי בפועל שאחראית על הדבר הזה, תודה ליונתן מאגף מנכ"ל ולטלי אלבז היועצת שלי, בהחלט מיטב האנשים שיהיו ויתעסקו

החוץ אלי כהן:      אני כאמור, אוכל להיות כאן עד 10 ברשותך מפני שיש לנו פגישות המשך, אבל כמובן שצוות המשרד יהיה כאן וימשיך, הם תיכף יתייחסו לשתי סוגיות עיקריות, לסוגיה של הודו ולסוגיה של מרוקו

החוץ אלי כהן:      אנחנו בנושא של הודו לפני כשלושה שבועות חתמנו על הסכם קליטת עובדים זרים הגדול ביותר בנחתם אי פעם, 42 אלף עובדים שמתוכן 34 אלף עובדים לעולמות הבנייה ועוד 8,000 עובדים לתחום הסיעוד

החוץ אלי כהן:      אני רוצה לציין שיש לנו פניות גם ממשרדים נוספים, בחקלאות ומקומות נוספים שגם שם יש מחסור בידיים עובדות

החוץ אלי כהן:      קליטת העובדים הזרים יש לה השפעה גם על יוקר המחייה מפני כאשר אנחנו נוכל להגדיל את היצע העובדים בתחום הבנייה, היום למיטב ידיעתי שכר של עובד סיני עומד על 15,000 ₪ נטו ומעלה, בתחום החקלאות שכר דומה, ברגע שנוכל להגדיל את ההיצע ולהוריד את השכר לרמה ראויה אך סבירה יותר זה בהחלט יעזור להתמודד גם בנושא של יוקר המחייה וזה בהחלט הסכם חסר תקדים שחתמנו והיה חשוב לך

החוץ אלי כהן:      אחד הנושאים שאני יודע שמכובדי והיו"ר היה גם חשוב לך וגם לחברי יצחק מויאל זה הסכם עם מרוקו

החוץ אלי כהן:  אנחנו רואים בהסכם עם מרוקו חשיבות בשלושה ממדים עיקריים, אחד הנושא של תוספת הקצאת עובדים

החוץ אלי כהן:  הדבר השני לנו חשוב לקדם עובדים זרים ממדינות שקשורות להסכמי אברהם במסגרת חיזוק היחסים הבילטרליים

החוץ אלי כהן:  וג' אני חושב שגם עובדים ממרוקו, גם בתחום הבנייה אבל בעיקר בתחום הסיעוד, יוכלו לתת מענה לקהילת יוצאי מרוקו שנמצאת בישראל, וללא ספק השפה תוכל לשמש כלי מאוד חשוב בנושא הזה

החוץ אלי כהן:      אני מעריך שבמהלך תשעת החודשים הקרובים אני אבקר במרוקו

החוץ אלי כהן:  אני בהזמנות הזאתי אזמין גם אותך וגם את יצחק, אני יודע שאתה גם יושב ראש קבוצת הידידות הפרלמנטרית בין ישראל למרוקו אז אני מזמין אותך גם לקחת חלק, והיעד שלנו זה שבמסגרת אותה נסיעה אנחנו נחתום על אותו הסכם

החוץ אלי כהן:      אני אגב רוצה לציין גם את זיו בילאוס מהאגף הקונסולרי שאתנו, זיו תודה רבה על העבודה

החוץ אלי כהן:  אני חייב לציין לטובה את הנושא של מינהל העובדים הזרים, ענבל משש - - -     

אליהו (אלי) רביבו: ענבל משש לא הגיעה, אבל הגיע מר משה נקש שהוא מנהל אגף בכיר

החוץ אלי כהן: אני רוצה מכובדי היו"ר לברך אותך על הנושא של קנדה, ואני אומר לך שגם המשנה למנכ"ל עובד על הנושא הזה בתחום אחר, ובשיחתנו האחרונה שהתקיימה לדעתי אתמול בהצגה של יו"ר הוועדה היא שאנחנו במשותף משרדי הממשלה נרתם לטובת הכשרה של אותם מהגרי עבודה בלתי חוקיים מסודן ואריתריאה, על מנת שיוכלו לבוא ולצורך העניין להגיע למקומות אחרים

החוץ אלי כהן:      אני מדגיש שמדובר במהגרי עבודה ולא בפליטים, ולמה? מכיוון שכל מי שיכול להסתכל במפה למדינת ישראל אין גבול משותף לא עם אריתריאה ולא עם סודן ולא עם דרפור, מי שיסתכל הדרך היא מסודן אריתריאה למצרים וממצרים לישראל, כלומר במצרים לא נשקפה להם סכנת חיים ולכן הכוונה שלהם להגיע לישראל נובעת משיקולים של מציאת מקום עבודה, משיקולים כלכליים

החוץ אלי כהן:  ולכן אני יכול לומר לכם שגם אנחנו לא נוכל, אם אחד הילדים שלנו לדוגמא יגיע לארצות הברית בלי היתר עבודה הוא לא יוכל להיות שם, וגם כאן ככה

החוץ אלי כהן:       ולכן אני מברך ואני מבקש מהמשנה למנכ"ל להיכנס לעובי הקורה ואם צריך גם להקצות כספים ממשרד החוץ לטובת קידום הכשרות ומה שמציע בתחום הסיעודי ולקדם את המהלך הזה

החוץ אלי כהן:  מהלך אדיר, ואני מבקש לתת לו עדיפות וישר כוח על הדברים הללו, זאת הייתה באמת הסקירה ממני בקצרה, אנחנו נשמע את גורמי המקצוע, מהמשרד ואני בהחלט שמח על שיתוף הפעולה שי בין הוועדה לבין משרד החוץ

החוץ אלי כהן:      אני חושב שאלו דברים שנוגעים עבור כלל עם ישראל, יוקר המחייה, חיזוק הסכמי אברהם, מתן מענה לקשרים בין המדינות, סוגיית המסתננים במיוחד, הנושא הזה חשוב, המשנה למנכ"ל בבקשה, אתה מעביר את זכות הדיבור לרינה?, רינה בבקשה

אריה בהיר: רינה דביר ראש החטיבה הקונסולרית במשרד החוץ, בוקר טוב לכם מכובדיי

אריה בהיר:      התפקיד שלנו, בכל התהליך הזה, בכל תהליך ההסכמים הוא לתכלל בין כל משרדי הממשלה, שהשר ציין, שמשתתפים בנושא הזה, לארוז לקבל, לדון בזה גם בנושאים בילטרליים ואפילו מולטילטרליים, הכוונה היא שהסכם עם מדינה אחת לא יפגע בנו עם מדינה אחרת בנושא

אריה בהיר:      זה התכלול שלנו, ברגע שמגיעים אלינו הטיוטות של ההסכמים אנחנו מעבירים את זה למשרדים השונים, דנים בזה היועצים המשפטיים של המשרדים השונים, מחזירים אלינו, אנחנו מעבירים באמצעות הקונסולים שלנו והשגרירים שלנו לגורמים הרלוונטיים במדינות השונות לראות טיוטות להחזיר אלינו ומשם יוצאים לדרך

אליהו (אלי) רביבו: נשמח בבקשה לדעת אני יודע שהועברה טיוטה לנציגות המרוקאית נשמח לדעת היכן זה עומד והאם קצבתם אותה בזמן כי הסכמים בראשי תיבות כמעט וכבר היו בסבבים וניסיונות אחרים, אם לא יגדור בזמן ולא נוודא עם בני השיח שלנו שאנחנו צריכים להגיע למיצוי הליכי הבירור וההבנות אנחנו לא באמת נתקדם

רחל אוברמן: נעים מאוד רחל אוברמן, מחלקת אמנות משרד החוץ, הטיוטה עם מרוקו הועברה למרוקאים ומבירור בשבוע שעבר היא נמצאת בבדיקה של משרדי הממשלה במרוקו והם אופטימיים אבל ייקח להם עוד קצת זמן לבדוק את זה, זה העדכון שקיבלתי

החוץ אלי כהן: יש לנו יעד מוגדר, תוך חודשיים לחתום את ההסכם, זה היעד שלנו ובעדכון ההנהלה האחרון אנחנו לצורך העניין, אמרה לנו רינה שנעמוד ביעד הזה

החוץ אלי כהן:  בכל מה שתלוי בנו, כלומר אנחנו סיימנו, היה לנו מגוון סוגיות לטפל מול גורמים בתוך המשרד, מול גורמים מחות למשרד והכדור נמצא עכשיו אצל המרוקאים, יצחק אני יודע שהמרוקאים גם מאוד רוצים את הדבר הזה ובהחלט זה היעד שלנו ואני אשמח שנחתום עליו ביחד

יצחק מודעי: בוקר טוב, יצחק מויאל, יושב ראש ההסתדרות של אגף הבניין בישראל, שבוע שעבר הייתי במרוקו במסגרת סיור אחר והמרוקאים מחכים לביקור של השר, זה שמעתי משר העבודה בעצמו ומחכים לשר שיגיע באופן חד משמעי

אליהו (אלי) רביבו: מה שאני מציע, בדרך כלל החתימה שמכבד בנוכחותו כבוד שר החוץ משהו הצהרתי, צריכים לסיים את זה ולדייק את זה והם אמורים להחזיר אלינו, ככה אני מבין, את ההתייחסות שלהם לטיוטה שאנחנו שלחנו ואני מבקש מכם, ברשותך אדוני שר החוץ אם ניתן יהיה לנסות ולקרב את המועד ולקצוב כלפיהם את הזמן כדי שהם יחזירו את ההתייחסות שלהם כך שלא ייווצר מצב שחלילה נגיע לקראת הביקור ויש עדיין שאלות פתוחות

אריה בהיר: זה מה שאנחנו נעשה

אליהו (אלי) רביבו: יופי, אני מאוד מעריך את זה ומרוגש מזה, ובכל טיק-טוק שאני רואה את שר החוץ, ובכל ידיעה שאני קורא עליך, ובכל פעם כשאני פונה אליך ושומע כזאת סקירה ואני ראוה באיזו רצינות אתה ניגש לדברים, באיזו אחריות, באיזו תחושת שליחות אני מתמלא גאווה להימנות עם חבריך, אני מתמלא בגאווה להיות בכנסת שאתה שר החוץ שלה, פשוט כך

אליהו (אלי) רביבו:      אני מבקש ברשותכם, אדוני משנה למנכ"ל מבקש להוסיף משהו?     

יוסי ביילין: ראשית אני באמת רוצה להודות כמובן לשר החוץ שלנו שנתן לזה חשיבות רבה כמו שאמרתי גם באחת הוועדות הקודמות כאן, משרד החוץ כמובן בהובלת השר רואה חשיבות רבה מאוד בחתימות הללו, לא רק בפן המהותי של ההסכם אלא גם בפן המדיני

יוסי ביילין:      כמו שאמרתי בפעמים קודמות, אנחנו אכן לוקחים את המשימה הזאת ברצינות, אנחנו נעשה כל מאמץ להשלים את ההסכמים הללו במועדם, שוב מפאת אותה חשיבות שאנחנו רואים אנחנו כמובן יישם את מדיניות השר ואת מדיניות הוועדה הזו

אליהו (אלי) רביבו: אני מאוד מודה לך, אני יודע אדוני השר שישנה התקדמות כלשהי עם האתגר שעמדנו בפני השיח עם הפיליפינים, אני אשמח לדעת אם יש לאדוני משהו לעדכן בו אותנו

החוץ אלי כהן: כן בהחלט נקודה חשובה, במסגרת ביקור שבוע שעבר בפיליפינים עלתה סוגיית העובדים הזרים והביקור בהחלט נתן רוח גבית לפתרון הסוגיה

החוץ אלי כהן:      יש שני דברים מנוגדים בין החקיקה והתקנות בישראל לעומת התקנות בפיליפינים

החוץ אלי כהן:  נכון להיום נקבע שעובד פיליפיני שמגיע לישראל ישלם לגורם שמביא אותו לישראל, אם זה חברת כוח האדם, סכום שקצת יותר גבוה מ-6,000 ₪ בשלוש מנות שונות

החוץ אלי כהן:      שכר המינימום בישראל עומד על סך של 5,300 ₪

אליהו (אלי) רביבו: עומד להתעדכן אדוני שר החוץ ל- 5,570 ₪ 

החוץ אלי כהן: התקנות בפיליפינים קובעות, שאתה לא יכול לשלם עמלה לחברת כוח האדם שעולה על שכר המינימום באותו מקום, הם לצורך העניין רוצים למנוע ניצול של העובדים שלהם שאנחנו כמובן במדינת ישראל זה המקום האחרון שמנצלים עובדים

החוץ אלי כהן:  נהפוך הוא – במדינת ישראל עובדים זרים זוכים לזכויות זהות להם זוכה העובד הישראלי, אותם עובדים פיליפינים שמגיעים לישראל עבורם זו בהחלט פריבילגיה גדולה מאוד מכיוון שמדינות השכנות הם מרוויחים 400 דולר, 500 דולר ובישראל 1,500 דולר ויותר

החוץ אלי כהן:      ולכן על מנת לפתור את הסוגיה הזאת, מה שפועלים למענו זה לבדוק האם ניתן לתת פטור ממע"מ על העמלה שמשולמת לחברות כוח האדם ובמקרה שכזה, הסכום ירד מתחת לשכר המינימום ואז הדבר ייפתר

החוץ אלי כהן:      נכון להיום יש בישראל כ– 14,000 עובדים פיליפינים, מדובר על עוד מספר אלפים נוספים שיגיעו לישראל ולכן המשימה שלנו עכשיו בהמשך לפגישה שהייתה עם נשיא הפיליפינים בשבוע שעבר זה להבטיח שסוגיית המע"מ נפתרת, אפשרות אחת, בתאום מול משרד האוצר ויוסי אני אבקש את עזרתך במעקב בנושא הזה מול משרד האוצר

החוץ אלי כהן:      האפשרות השנייה היא להוריד את העמלה כאן בוועדה בתקנות מ– 6,300 ₪ לערך מתחת לשכר המינימום 5,500 ₪ זאת אומרת זה צריך להיפתר או בדרך הזאת או בדרך הזאת

החוץ אלי כהן:      מילה באופן אישי על הפיליפינים: למדינת ישראל יש יחס עם מאוד עם הפיליפינים, הפיליפינים הייתה המדינה היחידה באסיה שהכירה ב– 1947 בהחלטת האו"ם במדינת ישראל, זאת הייתה המדינה האסייתית היחידה שהכירה בישראל ולכן יש לנו קשר חם אליה וחשוב לפתור את הסוגיה הזאת

החוץ אלי כהן:  עומדים על הסוגיה של ה- 900 השקלים האלו, או בסוגיית המע"מ או לחילופין באמצעות התקנות, צריך לבדוק, זיו או רינה אתם יודעים להגיד איפה הנושא הזה עומד מול משרד האוצר בסוגיית ביטול המע"מ?     

זיו בילאוס: כן, הנושא הזה עדיין לא נפתר, אין לנו אישור שלהם, זה עדיין בבחינת אפשרות לראות אם זה יקרה, יצא לפועל או לא

החוץ אלי כהן: זיו, זה חשוב לנו למשק הישראלי, זה חשוב לנו לקשר עם הפיליפינים ולכן אני מבקש שתמצאו את הדרך לפתור את זה בדרך כזאת או אחרת

החוץ אלי כהן:  בואו נסכם שנקבל עדכון בנושא הזה?     

אליהו (אלי) רביבו: לפני שאדוני נאלץ להמשיך בסדר יומו העמוס אני אבקש לנצל את שירותו בעוד נושא, ועכשיו אני אבקש להתמקד בנושא החקלאות אדוני שר החוץ, מדינת ישראל חתומה על הסכם בילטרלי אחד בתחום החקלאות וזה מול תאילנד

אליהו (אלי) רביבו:      המציאות הזאת יוצרת איזשהו מכבש לחצים על מדינת ישראל, כמי שחתומה על ההסכם ועל המעסיקים עצמם, אני אשמח לדעת אם המשרד מקדם חתימה על הסכמים בילטרליים עם מדינות נוספות בתחום החקלאות, זאת שאלה ראשונה

אליהו (אלי) רביבו:      שאלה ראשונה למשרד, האם ניתן להוסיף הגבלות על דיני העבודה למשל שלא יקבלו פנסיה ואם כן בהתאם לארץ המוצא שלהם ולא לפי מדינת ישראל, ולהתעדכן לאחר מכן ממר מויאל האם יש חדש בכל תנאי ההסכם הקיבוצי של העובדים הזרים, אז העברתי שלוש שאלות, אחת התייחסות כללית לאדוני השר, לאחר מכן לאנשי משרדו, ובסוף אבקש את התייחסות מר מויאל

החוץ אלי כהן: קודם כל אחד, אנחנו קיבלנו ממשרד החקלאות פניה עבור הודו, ובהתאם אנחנו נפעל להגדיל את המכס של עובדים מהודו לתחום החקלאות ונשמח עם משרד החקלאות יאתר מדינות נוספות ומתאימות לקליטת עובדים

אליהו (אלי) רביבו: מעולה, אז את זה נעביר גם למר נקש כנציג רשות האוכלוסין

החוץ אלי כהן: אז אחד הודו, ואם יש מקומות נוספים אנחנו נפעל

החוץ אלי כהן:      בכל הנושא של זכויות העובדים אנחנו צריכים באמת לעשות סדר וצריך כאן עבודה משותפת

החוץ אלי כהן:  אני אתן דוגמא לאבסורד, עד לפני מספר שנים, עובדים זרים בישראל, היו זכאים ליום שבתון ביום בחירות כאשר אין להם זכות להצביע, זאת אומרת, אם היו עובדים כמו עובד ישראלי היו משלמים 200% או שלא היו עובדים ומקבלים שכר

החוץ אלי כהן:  זה כמובן אבסורד ודבר לא סביר

החוץ אלי כהן:      ולכן אני חושב שצריך להקל, צריך לתת לעובדים הזרים שכר ראוי ומכובד אך מן הצד השני להקל ואני חושב שכאן אדוני היו"ר, אני חושב שזה יהיה מהלך גדול שתוביל אנחנו נשמח להירתם אליו, לקדם עבודה מסודרת, אילו פרמטרים רגולטוריים והקלות ניתן לתת

החוץ אלי כהן:      לדוגמא בחלק מהמקומות, לדוגמא העובדים בחקלאות יהיה אפשר לחייב בנושא של עלויות שכר דירה, כי הם דואגים להם להשתכנות לדוגמא כאשר כולנו יודעים שאגב לצערנו, העלויות שכר דירה במדינת ישראל עלו, זה בעיה אחרת שכמובן צריך לפתור אותה לטובת כלל אזרחי ישראל, אבל המעסיק מן הצד השני, התמורה שיכול לחייב אותם לא השתנתה, דוגמא לעיוות שצריך לטפל בו

החוץ אלי כהן:      צריך לעשות עבודה בהחלט מסודרת בנושא הזה, יש לנו כנס של מלחמה באנטישמיות עם סגן נציב האיחוד האירופאי

יצחק מודעי: אדוני השר ממש עדכון מאוד חשוב, קודם כל אני מאוד מודה לכם שהזמנתם אותי לדיון היום, ואני רוצה לעדכן באופן כללי אדוני השר, שאתם יכולים להתגאות בהסכם קיבוצי כללי ענפי שאנחנו חתומים עליו ההסתדרות, ונמצא פה נציג המעסיקים סמנכ"ל כוח אדם במשק וכלכלה של ההתאחדות איציק גורביץ'

יצחק מודעי:      זה אחד ההסכמים הייחודיים בעולם שלא מפלה בין אף עובדים זרים, פלסטינאים וישראלים, את אותם תנאים מהיום הראשון בהעסקה, שכר המינימום בענף הבניין הוא הכי גבוה במשק הוא 5,600 ₪ לעובד מתחיל ולפני כמה חודשים חתמנו על הסכם חדש והשכר הולך להתעדכן ל– 6,300 ₪ שכר מינימום, הכי גבוה במשק הישראלי

יצחק מודעי:      עוד עדכון, שאלו אותי גם עיתונאים ואני בטוח גם מי שיושב פה, למה מסכימים להעסיק עובדים זרים בענף הבניין כי לוקחים מקומות תעסוקה של ישראליים, אז לעדכון, יש 42 מקצועות בענף הבניין, בחמש מקצועות רטובים אין ישראלים ולא יהיו ישראליים, רוב העובדים הזרים והפלסטינאים עובדים במקצועות האלו

יצחק מודעי:      לגבי מרוקו, ברגע שממשלת מרוקו וכל הגורמים שמעו את שכר המינימום שמקבלים פה קרוב ל-2,000 דולר – כ-1,800-1,900 – עם העדכון החדש, אפילו השר אמר לי שהוא מוכן לבוא לעבוד בישראל

יצחק מודעי:      להערכתי יש הרבה עובדים מקצועיים שיכולים להגיע לסייע, אנחנו בהסתדרות נעמיד את כל הכלים מעבר למה שמנהל האוכלוסין מטפל בנהלים ולכן אני חושב שבנקודה הזאת יש צורה מאוד טובה לתנאי עבודה נאותים והסכם שוויוני כמו שכתוב בתורה יותר מפעם אחת כי חוקה אחת תהיה לכם ולגר הגר בתוככם, אנחנו מיישמים את זה בענף הבניין

יוסי ביילין: אדוני היושב ראש, אני קודם כל חושב שיש לכם עשייה ברוכה בעניין הזה של העובדים הזרים, אני הייתי רוצה להוסיף משהו לעניין הגבלות על דיני העבודה

יוסי ביילין:      לנו למשל במשרד החוץ יש פרויקט, מיזם, של משתלמים בחקלאות שאני מניח שאדוני מכיר אותו

אליהו (אלי) רביבו: ביקרתי שבוע שעבר בערבה, נחשפתי לפרויקט המדהים הזה

יוסי ביילין: אני יודע, רציתי להצטרף לאדוני אבל לא עלה בידי לצערי, מכל מקום, יש שם בעיות עקרוניות בנוגע לזה שהעובדים הזרים מקבלים עוד זכויות עודפות על פני עובדים מקומיים

יוסי ביילין:      אני חושב שזה משהו שצריכים באמת לעשות בו עבודה יסודית, בכל הנושא הזה, זה יצר מצב אבסורד שמקשה מאוד על החקלאים ואני חושב שהפרויקט הזה יפיפה, יש לו מהות, יש לו תוכן, יש לו ערך במונחים מדיניים ואני חושב אולי שבאמת צריך לערוך אולי כאן דיון אדוני היושב ראש ולבחון את זה ולבחון את עמדת המשרדים האחרים, משרד המשפטים ומשרד החקלאות

יוסי ביילין:      הדבר הזה לא פשוט ואנחנו באמת נשמח עם יהיה שיתוף פעולה של כלל המשרדים על מנת לבחון את זה ולהתוות מדיניות אחידה בנושא

אליהו (אלי) רביבו: ראשית אני מאוד מברך על הפגישה, לצד זאת אנחנו נצטרך לראות במידה ומבחינה חוקית ניתן יהיה לחתור לחתימה על הסכמים בילטרליים דגשים על תנאים שיקלו יותר על המעסיקים ולא יכבלו אותנו רק בגלל שבעבר כבר חתמנו על הסכמים כובלים שמאוד מאוד מקשים על יכולת עמידה בתנאים של המעסיקים, הרבה פעמים מדובר בקשישים ובחקלאים שעד סיום העונה לא יודעים אם הם בכלל הרוויחו ואם כן אז כמה

אליהו (אלי) רביבו:      ובכל זאת אני מאוד מודה לך אני מבקש ממנהלת הוועדה לקדם דיון בנושא, למר מויאל אני מבקש להעביר עוד פעם שאלה, האם אדוני התרשם שבמרוקו יש מספיק עובדים שמעוניינים ומוכשרים ובקיאים בעבודות הבנייה בארבעת המקצועות הרטובים

יצחק מודעי: אני אישית יודע, שהתחילו להיערך ולעשות הכשרות ומיונים, לדעתי ברגע שיהיה הסכם נציג ההתאחדות איציק גורביץ' עם צוות מקצועי מוכן להגיע למרוקו כדי לעשות את המיונים

יצחק מודעי:  יש מאות עובדים שכבר נרשמו

אליהו (אלי) רביבו: כי הם מעוניינים או כי יש להם ניסיון, אנחנו יודעים לדוגמא שבסין, קל לאפיין, לסנן ולהכשיר כי ענף הבנייה מפותח אצלם, אני מבקש לדעת, אני לא חשוף מספיק לעניין יכולות מתקדמות של כוח העבודה המרוקני בענף הבנייה וזאת השאלה, כי אני לא הייתי אתכם

יצחק מודעי: אני אגיד ככה, בשבוע שעבר שנפגשתי עם כארים קלו, זה המושל של מחוז מרקש שמשם יוצאים רוב העובדים, והוא נתן לנו סקירה שהם סוללים עכשיו 5,000 קילומטרים של כבישים ובונים למעלה מ– 5,000 מלונות חדשים

יצחק מודעי:  הסיבה שהם רוצים לבוא לפה, השכר הממוצע במרוקו 400 יורו לבן אדם לעובד מקצועי, בישראל מגיע כמעט ל– 2,000 דולר לחודש בסיס מעבר לתנאים האחרים

אליהו (אלי) רביבו: אני מכיר נתונים עוד פחותים

יצחק מודעי: אני נתתי דוגמא לאנשי מקצוע, ואני אשמח אדוני יושב ראש הוועדה, תבוא לבקר, שר העבודה יוכל להציג, הם מאוד מעוניינים, וכמובן שזה יכניס הכנסה מאוד גדולה למרוקו כשכר כזה גבוה משולם בישראל

אליהו (אלי) רביבו: אז כפי שביטא שר החוץ בעצמו הנושא הראשון שעניין אותי ברגע שנבחרתי לעמוד בראשות הוועדה הזאת זה ככותרת, חתירה להרחבת הסכמים בילטרליים ובראש ובראשונה עם מרוקו, אמנם היו כאלה שתקפו אותי בתקשורת אבל אני נאמן לערכים שבשמם הגעתי ולצד זאת יש אתגר נוסף שצריך להתייחס אליו שהוא שיקול בטחוני

אליהו (אלי) רביבו:      נמצא אתנו ע' ממשרד ראש הממשלה, אני מבקש לדעת מה עמדת משרד ראש הממשלה אדוני, ולאחר מכן נמשיך

ע': בוקר טוב, אני אציין שבזווית הביטחונית עמדתנו הרשמית שהוגשה זה מכבר בממשלה הקודמת אפילו לפני כשנה וחצי, היא אוהדת והיא תומכת באינטרס הלאומי, לגבי תהליכי העבודה הבין משרדיים ביננו לבין רשות האוכלוסין, משרד החוץ, כמובן נדרש לפרוט את זה לתהליכים סדורים ששומרים גם על האינטרס הביטחוני שלא זה המקום לדון בו אבל באופן עקרוני אנחנו כמובן בעד ונעשה את מרב המאמצים מצדנו על מנת שהפרויקט יצליח

אליהו (אלי) רביבו: ההצהרה של אדוני חשובה מאוד, מעודדת מאוד ואני מסוך ובטוח שנושאים שעדיין פתוחים צריכים ללבן ולהבהיר אותם אל מול בני השיח שלנו ואל מול השותפים שלנו לניסיון המקודש הזה, יקודמו בפגישות שאנחנו קבענו שנקבע אותם באופן נמרץ

אליהו (אלי) רביבו:      אנחנו רק אומרים שאנחנו חייבים להתכנס לכך שבהתאם ללוחות הזמנים שכבוד שר החוץ הקציב לנו, אם אנחנו תוך חודשיים אמורים לחתום אנחנו הרבה קודם אמורים לדעת שבהגעה שלנו למרוקו כל השאלות בין הצדדים נשאלו, נתנו תשובות ויש הבנות מלאות כדי שנוכל לצאת עם הבשורה הזו שאנשים מייחלים לה

אליהו (אלי) רביבו:      אני מבקש להעביר את רשות הדיבור למר משה נקש, נציג רשות האוכלוסין, ובתוכן אני אבקש את התייחסותך האם נבחנת האפשרות של שיפור התנאים והקלות למעסיקים פה בישראל לעובדים זרים אל מול מדינות יעד חדשות שאנחנו שואפים לחתום איתם ולהשלים איתם חתימה על הסכמים בילטרליים

משה נקש: תודה רבה אדוני היושב ראש, אני אגיד רק בהקדמה קצרה על כל הנושא של הסכמים בילטרליים אני מניח שהרבה יודעים אבל אולי כדאי שיהיה לפרוטוקול, העקרונות של הסכם בילטרלי ועליהם אנחנו צריכים לשמור ומשם כולנו מגיעים לדבר הזה

משה נקש:      זה לשמור א' על זכויות העובדים כמו שנאמר פה, על גיוס מפוקח, גיוס הוגן של אותם עובדים שיכולים להיות ברי ניצול, להביא עובדים בעלי הכשרה מתאימה לענף שלשמו אנחנו מביאים אותם וכמובן למנוע גביית עמלות שלא כדין, עמלות תיווך לא חוקיות

משה נקש:      יש לנו מספר מדינות במספר ענפים שיש לנו כבר הסכמים שרשות האוכלוסין היא מיישמת אותם וככל שמבקשים להכניס מדינות נוספות יש את הוועדה הבילטרלית בראשות מנכ"ל רשות האוכלוסין וההגירה, זו וועדה בין משרדית, ואם משרד החקלאות רוצה להכניס מדינה נוספת צריך להביא את זה לדיון, רוב החברים פה סביב השולחן גם חברים בוועדה הזו ואם רוצים להכניס מדינות נוספות אפשר להציף את זה, להביא את זה לדיון ולראות אם יש צורך ואם זה עומד בתנאים ובדרישות

משה נקש:      ואז כמובן כל התהליך של משרד החוץ מול המדינה, אנחנו שומעים פה על תהליך שכבר מתקיים מול מרוקו אז צריך כמובן לקבל את ההתייחסות שלהם, לראות שעומדים בתנאים שמוצבים

משה נקש:      מבחינת התנאים שלהם זכאים העובדים, כמו שנאמר פה העובדים הזרים שמגיעים למדינת ישראל זכאים לאותם תנאים של עובד ישראלי, החוק לא מפלה בין עובד זר לעובד ישראלי וזה אחד מהעקרונות שאנחנו פועלים לפיו

יצחק מודעי: זה הסכם לא חוק, זה הסכם שקיבל צו הרחבה, אם היועצת המשפטית שלך פה יכולה להתייחס

משה נקש: זה חוק העובדים הזרים מתייחס לדבר הזה

אליהו (אלי) רביבו: אני מניח ששני הצדדים מדברים על אותו דבר אולי המינוח המשפטי מעט שונה, אני מבקש לדעת האם יש בכוונתכם לוודא שהעובדים שמגיעים הם באמת עברו את ההכשרה המדוברת, שהבדיקות הרפואיות לגביהם מספיק היקפיות וקפדניות, אנחנו מודעים לכך שבחקלאות לדוגמא מגיעים אנשים שהם חולים, זה לא קורה הרבה אבל זה קורה וכשזה קורה אני מבקש לדעת האם יש סנקציות שבמידה ואותו עובד הסתיר את זה וזה לא משהו שרה לו תוך כדי השהות שלו פה, האם חלות עליו סנקציות

אליהו (אלי) רביבו:      בכלל מושג הסנקציות מול העובד הזר, במסגרת החתימה מולו על ההסכם, עד כמה זה קיים, עד כמה אתם מתכוונים לפתח את זה כדי שאנחנו נוכל לצמצם את חוסר ההתאמה, את תופעת הנטישה ולפחות תחושת תיירות המרפא בוודאי ובפרט בנושא החקלאות, זו שאלה ראשונה

אליהו (אלי) רביבו:      שאלה שנייה, האם אתם בוחנים קיום ראיון בזום ולא ראיון מוקלט כדי שבאמת יהיה ניתן לאמוד אחר יכולות והכשרות והכימיה שהצדדים אמורים לפתח ביניהם

משה נקש: אני אתייחס לשני הדברים אדוני, קודם כל לגבי הנושא של בדיקות רפואיות ואני אוסיף לזה גם בדיקות של רישום פלילי, זה גם כתוב בהסכמים וגם משהו שמבוצע במסגרת כל תהליך הזמנת עובדים זרים למדינת ישראל

משה נקש:      העובדים נדרשים לבצע בדיקות רפואיות לפני שהם מגיעים והעובדים נבדקים גם בהקשר של רישום פלילי שוב, זה חלק מההסכם זה משהו שאנחנו במסגרת יישום ההסכמים מבצעים, כמובן שאם עובד הצהיר הצהרה שהיא לא נכונה והתגלה שהוא לא הצהיר על משהו שקיים הנושא הזה נבדק פרטנית יש מקרים בודדים כאלו ובמידת הצורך גם אפשר לנקוט צעדים כנגד אותו עובד שהצהיר הצהרת שווא

אליהו (אלי) רביבו: אני מודע לכך, באחת הישיבות הקודמות אני ביקשתי לעגן את זה בהסכם שהעובד ידע ולוודא שהוא מבין, שזה בשפתו, שזה מונגש לו, שידע שבמידה ויש סטייה בתיאום הציפיות בין הצדדים והוא עשה את זה באופן יזום ובמזיד האם הוא מודע לכך שחלות עליו סנקציות לדוגמא שלילת האשרה, הטסתו לארץ המוצא שלו על חשבונו

יסמין פרידמן: אבל הוא אומר שמדובר במקרים בודדים

משה נקש: מדובר במקרים בודדים ואם עובד הצהיר הצהרת שווא, זה קורה במקרים בודדים ולא בענף מיוחד ספציפי

אליהו (אלי) רביבו: נתתי את החקלאות כדוגמא כי המקרים שם באמת יותר בולטים

אליהו (אלי) רביבו:  אנחנו קיימנו סיור מאוד מקיף ביום חמישי האחרון בערבה, נפגשנו עם חקלאים ומספר לי אחד החקלאים שהוא פרמדיק אזורי, ועל כל עשר פניות שמגיעות אליו שמונה וחצי פניות בערך הם של עובדים זרים

יסמין פרידמן: מי שעובד בערבה בחום הזה - זה לא מפתיע אותי

אליהו (אלי) רביבו: אין שום בעיה, אז באמת צריכים לבדוק לפני שמביאים אותם לארץ שהם מגיעים מאזור שהם עבדו בו בחקלאות באזור מדברי, ידוע שהחקלאים

יסמין פרידמן: אין ממש מדבר בתאילנד או נפאל

אליהו (אלי) רביבו: אז אם יש לאדם בעיית ספיקת לב, ואנחנו מבינים שבן אדם שיש לו בעיית אי ספיקת לב, הוא מראש מועד לכישלון בקשר אתו מראש אולי לחשוב אם מביאים אותו

יסמין פרידמן: אז הוא אומר שיש מעקב ואנחנו מכוסים מהבחינה הזאת

אליהו (אלי) רביבו: יש מעקב אבל עדיין אין סנקציות, אני ביקשתי באחת מהדיונים הקודמים, ובהזדמנות זאת אני מקדם את ההגעה שלך בברכה, וגם חברי אלון שוסטר שמגיע לעיתים תכופות יותר ומיד אני אשמח לתת לכם גם את רשות הדיבור ועדיין אני מבקש לסיים את השאלה ולבדוק עם גבירתי היועצת המשפטית של רשות האוכלוסין הם בהמשך לבקשותיי אתם מתאימים בהסכם ההעסקה גם כן מתן סנקציות שהם ידעו מה המשמעות של אי עמידה בתנאים

שושנה שטראוס: שושנה שטראוס, הלשכה המשפטית רשות האוכלוסין וההגירה, כל הסכם בילטרלי כל הסדר יישום כתוב ואוסיף במפורש שאם עובד מצהיר הצהרות שווא או לא עומד בהתחייבויותיו שניתנו במסגרת ההסכם או מפר את חוקי מדינת ישראל הוא צפוי להרחקה כן במסגרת כל הסכם העובד חותם על הצהרה של אזור השלושה עמודים בשפתו

שושנה שטראוס:      אנחנו ממש מפרטים את כל הנהלים וכל המחויבויות שלו במדינת ישראל, הביטוח הרפואי של העובדים לא מכסה מחלות שקדמו להגעתו של העובד לישראל, מקרה כזה לא מכוסה ולכן עליו לחזור למדינה שלו

אליהו (אלי) רביבו: על חשבונו?     

שושנה שטראוס: אם יש לו חשבון, אם יש לו מאיפה לשלם

אליהו (אלי) רביבו: יכול להיות ששווה לבדוק, ואני פונה אליך היועצת המשפטית שבהגעה שלו לכאן הוא יפקיד דמי ערבות, אם בן אדם יודע שאין לו מה להפסיד ומנקודה מסוימת שהוא הגיע הוא מקפץ לעיסוק בתחום אחר באזור אחר ואין לא מה להפסיד, קל לו יותר

אליהו (אלי) רביבו:      אם הוא יודע שהוא הפקיד ערבות שזה יהיה חלק מהמאמץ שלו, אנחנו מבינים שעובד מגיע שלא במסגרת הסכמים בילטרליים הוא משלם המון כסף בדרך לספסרים, ואחת התופעות שאנחנו מנסים להיאבק בה היא התופעה הזאת בהסכמים בילטרליים, אז מראש הוא חוסך כסף

אליהו (אלי) רביבו:      חלק מהכסף הרב שהוא משלם, שהוא חוסך יופקד בערבות שיוחזר לו כמובן שהוא ימלא את תנאיו בהסכם בין הצדדים

שושנה שטראוס: אז שוב כמו שנאמר פה, מרביתם של העובדים הזרים המגיעים - - -      

אליהו (אלי) רביבו: אני לא מדבר על מרביתם שעובדים כנדרש, אני מדבר בין היתר על עובדי סיעוד, כשמגיעה עובדת סיעוד, היא עברה איזושהי הכשרה מסוימת אבל לא עסקה בתחום, ברוב המקרים היא לא עסקה בתחום, מלמדים אותה סל מילים שנשמעות עם מימיקות שנשמעות נעים לאוזניים של מי שמשווע לעובד זר אבל כשמגיעה ופוגשת קשיש, היא לא יודע איך להניף בן אדם מוגבל בניידות שלא משתף פעולה לפעמים כבד

אליהו (אלי) רביבו:      היא הרבה פעמים לא יודעת מה זה טיטול ואיך משתמשים בו, מה הצד הנכון, אני פגשתי בזה בעצמי, אני הסתובבתי בין בתים, אני מכיר את זה בהכרות ראשונה, אנשים מקסימים עם כוונות טובות, יכול להיות שהם ידעו שאם מוטלת עליהם סנקציה שהפרה בין רמת הציפיות והסיכומים לתוצאה בפועל עולה להם כסף עד כדי כך שמוחזרים לארץ המוצא שלהם

אליהו (אלי) רביבו:      מערכות הסינון וההכשרה שהם יבקשו לעבור יהיו קפדניות יותר

משה נקש: במסגרת ההסכם הבילטרלי בטח עם פיליפינים בסיעוד העובדים עוברים הכשרה של שישה חודשים, זאת הכשרה דיי מקיפה, תוסיף לזה שגם הלשכות הפרטיות חלק מהתפקיד שלהם זה לעשות התאמה בהכשרה של העובד למטופל אחרי שהוא בארץ ועובר בין המעסיקים

משה נקש:  אז יש תשומת לב חד משמעית לדבר הזה

שושנה שטראוס: אפשר גם להוסיף שעובד זר אפילו בהסכמים הבילטרליים, אני לא אדבר על מה שיושב הראש העלה, הפגיעות בעובדים התשלומים הבלתי חוקיים שהם משלמים במסגרת ההבאה הפרטית, אבל אפילו בהסכם בילטרלי הם חייבים לשלם את כרטיס הטיסה שלהם לישראל ואת הבדיקות הרפואיות שלהם, וזה בשביל העובדים האלו ממדינות מתפתחות

אליהו (אלי) רביבו: וזה בשביל להגיע

אליהו (אלי) רביבו:  ואני אומר היה והם לא עמדו - - -     

יסמין פרידמן: בשביל הזכות להחליף טיטול

שושנה שטראוס: ולכן אם הם יורחקו מישראל - - -     

יסמין פרידמן: הם יפסידו את כל הכסף

שושנה שטראוס: הם בוודאי שלא רוצים להפסיד את הדברים האלו

אליהו (אלי) רביבו: אנחנו גם חלילה לא רוצים שהם יפסידו

יסמין פרידמן: אם זה היה איזושהי תופעה באמת חוצה אז כן אבל לפחות לפי דבריהם מדובר בתופעה שהיא בשוליים, אני לא יודעת

אליהו (אלי) רביבו: אני אומר לך שבמוסדות סיעוד אומרים מנהלי המוסדות שלא משנה מה הצהירו העובדים ומה הצהירו לגביהם, עובד ממוצע שמגיע משולם מהרגע הראשון שהוא הגיע אבל הוא מסיים את ההכשרה אחרי פרק זמן לא מבוטל כי הוא באמת לא מוכשר

אליהו (אלי) רביבו:  הוא לא יודע לעבוד

יסמין פרידמן: אני לא חושבת שבארץ המוצא שלהם יש להם איזושהי הכשרה כזו ולכן לא נותר לנו אלא להכשיר, אבל השאלה היא אחרת, אם אוכל לשאול ואם דיברתם על זה אני באמת מתנצלת שאני מתפרצת לדלת פתוחה

יסמין פרידמן:      מוסדות הסיעוד כרגע נגמרה להם הוראת השעה של האגרה והם הולכים לפטר 1,100 עובדים שגם ככה יש מחסור בתחום הסיעוד

אליהו (אלי) רביבו: זאת סוגיה אחרת ניהלנו לגביה מספר רב - - -     

יסמין פרידמן: אני יודעת אבל פתרון אין

אליהו (אלי) רביבו: אנחנו בדרך לפתרון ומיד אני אתן את רשות הדיבור למי שהגיע לטובת העניין ואני אומר לטובת הפרוטוקול ושיהיה ברור, חרף העובדה שניהלנו לא מעט דיונים בנושא, כמי שמצדד בצורך ובצדקת הדרך ובמצוקה של בתי האבות הסיעודיים, אני מוחה שהדרך שלהם להתמודד עם האגרה שלא הגיעה כרעם ביום בהיר, מראש היו אמורים לשלם אגרה, בתקופת הקורונה המדינה באופן חריג נתנה להם פטור לתקופה מסוימת

יסמין פרידמן: אבל עדיין יש פה חוסר צדק

אליהו (אלי) רביבו: המוסדות עשו לעצמם דין, ואני נלחם באנרכיה בכל חזית ובלתי מתקבל על הדעת שמוסד שעובד עם המדינה וקולט מטופלים בשיתוף פעולה עם המדינה, והמדינה נעתרה לבקשתו והקציבה לו עובדים זרים וידע מהיום ראשון שאמור לשלם אגרה ודחו לו את תשלום האגרה בשל תקופת הקורונה

אליהו (אלי) רביבו:      כשהגיעה יום תשלום האגרה הוא עשה לעצמו דין, אף אחד לא תיאם אחד עם השני אבל רובם הגיעו לאותה מסקנה מסתבר שהם לא משלמים, הם עושים לעצמם דין, וזה מחליש את האנרגיה שלי ואת האמביציה שלי לפעול למענם

אליהו (אלי) רביבו:      כי בסוף אנחנו לא יכולים לקדש אנרכיה לא משנה כמה זה צודק

יסמין פרידמן: אתה לא פועל למענם, אתה פועל למען הקשישים הסיעודיים

אליהו (אלי) רביבו: אני קודם כל פועל למענם כי הקשישים צריכים לקבל מענה, אגב אני מחלק לך את זה שהאגרה אם מחלקים אותה פר עובד פר שעה, זה תוספת של שלושה שקלים ועשרים אגורות בערך לשעה, זה לא סכום שמפיל עסקים מהרגליים

אליהו (אלי) רביבו:      אם יש עסק כלשהו בכל תחום שזה מנעד הרווחים שלו אז - - -     

יסמין פרידמן: אבל יש מוסדות סיעודיים עם מאה עובדים, מדובר על 800,000 ₪ למוסד סיעוד, הם לא יכולים לעמוד בזה

יסמין פרידמן:  לא אכפת לי ממוסד הסיעוד, אכפת לי מהקשישים שזקוקים לעובדים הזרים כי מה לעשות שאנחנו הישראליים לא עובדים בזה

אליהו (אלי) רביבו: ועדיין אנחנו לא יכולים לעשות דין לעצמנו וברשותך אני רוצה להעביר רשות הדיבור לנציג האוצר מר רום

דניאל פרידמן: כבודו, אנחנו לא קיבלנו מענה לשאלה השנייה שלך, לא קיבלנו מענה ממר נקש לאפשרות הבסיסית לראיין את העובדים

אליהו (אלי) רביבו: כן שזה יהיה בזום ולא בראיון מוקלט, אנחנו מיד נחזור לגעת בה, אני רק מבקש לתת את רשות הדיבור, נציג משרד העבודה מבקש כמה פעמים את רשות הדיבור אז מר רום ימתין רגע

גדליה הבר: גדליה הבר, עורך דין בלשכה המשפטית במשרד העבודה, לעניין ההערה של אדוני לקבלת איזשהן ערבויות מהעובדים אז יש חוק איסור קבלת בטחונות מהעובד האוסר על המעסיק לקבל במישרין או בעקיפין בטוחות מהעובד ולא למשש את הבטוחות כאשר בטוחות יכולות להיות מיטלטלין כסף או שאר שהעובד מוסר למעסיק לשם הבטחת הישארותו בעבודה, לכן לעמדתנו המקצועית צריך להיזהר מהטלת חובות כאלו על עובד

אליהו (אלי) רביבו: האם המדינה נחשבת כמעסיק?     

גדליה הבר: המדינה אינה נחשבת כמעסיק אבל שוב החוק אוסר על קבלה במישרין או בעקיפין ויתכן שדרישה כזו עלולה להתפרש כקבלה בעקיפין של בטוחות כדי להכריח את העובד להישאר בעבודה

אליהו (אלי) רביבו: זה לא להכריח את העובד להישאר בעבודה, אתם מפרשים את זה לא נכון, יש הבדל אם אני כופה על עובד להישאר בעבודה לבין זה שאני מגדיר, מדינת ישראל הוציאה לך אשרת עבודה הגדירה מה התנאים ובמתן האשרה, אנחנו לא מתכוונים לחזור בנו מההצהרות שלנו בהסכם בין הצדדים ואנחנו מצפים ממך כעובד שלא תחזור בך מההתחייבויות שלך שחתמת עליהן באותו הסכם בין הצדדים

אליהו (אלי) רביבו:      היה וחזרת, תצטרך להבין שהאשרה בטלה, זאת אשרה על תנאי, אתה לא תושב המדינה, עובד זר שמגיעה לכאן מגיע כי הוא קיבל על עמו את הדרישות של המעסיק ושל המדינה שמייצגת את המעסיק

גדליה הבר: אני מבין את דברי אדוני

גדליה הבר:  עוד דבר קטן, פסיקת בג"ץ לא הכירה בהתניה כזאת, לא ניתן להתנות אשרה של עובד בהישארותו בעבודה, ועובד כמו כל השאר העובדים בישראל יש לו זכות להודיע למעסיק שהוא מתפטר

אלון שוסטר: סליחה רגע, בית המשפט חקר או הסיק מסקנות על פי ההסכם, אני רוצה להבין האם אדם שהגיע לכאן לעבוד בעבודה מסוימת אי אפשר להתנות את ההגעה שלו לעבודה המסוימת זה אסור?     

גדליה הבר: הם מוגבלים לענף ספציפי הם לא יכולים לעבור בין ענפים זה חד משמעי

אלון שוסטר: זה בוודאות, זה גם לא תמיד קורה, האם אי אפשר לייצר הסכם בין מעסיק לבין עובד? האם לא יכול להיות חד חד ערכי?             

יצחק מודעי: אני יכול לענות לכם שישראל חתומה על אמנה בינלאומית ולא ניתן לקחת שום ערבות מעובד על התניית העסקתו

אליהו (אלי) רביבו: מעבר לערבות, אני שואל באופן עקרוני

יצחק מודעי: לא, אתה יכול לבטל לו את האשרה זאת הזכות שיש לך, אבל בשום פנים ואופן לא בחוק ולא אמנה הבינלאומית

אליהו (אלי) רביבו: אז אני מעביר שאלה ליעוץ המשפטי, אני מבקש לדעת האם יש דרך לאכוף את זה ולעקוף את זה ולחייב את העובד לרכוש כרטיס טיסה חזור

יריב לוין: זה לא כדי להישאר לעבוד, להכריח אותו לעבוד, זה לעזוב

אליהו (אלי) רביבו: בדיוק, אני מבקש לדעת אם במסגרת המגבלות ניתן לחייב את העובד לרכוש כרטיס טיסה חזור פתוח שיופקד באיזשהו גוף כאן או אצל המעסיק וברגע שהעובד מפר את התנאים הוא פשוט עולה על מטוס בחזרה לארץ המוצא עם כרטיס שהוא קנה מבעוד מועד

אליהו (אלי) רביבו:      זאת לא ערבות, הוא אמור לממן את דרך חזרתו

יצחק מודעי: בהסכמים הבילטרליים, מופיעה שם ההתייחסות אבל בשום פנים ובשום צורה אסור להתנות לעובד שום הכרה בעבודה כתנאי או כערבות, אנחנו חתומים על אמנה בינלאומית ואסור להפר אותה

יצחק מודעי:      לעובד יש מספיק דרכים, איזה סנקציות לנקוט ולא בשום פנים ואופן לגרום לו לקבל איזושהי ערבות, זה יזיק מאוד מאוד שגם ככה מתנפלים עלינו שאנחנו מנצלים עובדים פלסטינאים שזה לא נכון ועוד דברים אחרים, אני חושב שלא כדאי להיכנס לנקודה

יצחק מודעי:      יש מספיק דרכים להעמיד עובד בדרך הזאת כדי לא לתת לו להישאר פה או לצאת החוצה, אזור להיכנס לשום תהליך של לקבל מהעובד ערבות על זה שהוא יקבל התניה כדי לעבוד פה

אליהו (אלי) רביבו: טוב אז אני שומע את עמדתך אדוני ועדיין אני אומר לפני שאני מעביר לנציג האוצר את רשות הדיבור בשביל להתייחס לנושא הקודם

אליהו (אלי) רביבו:      עדיין אני אומר ומבהיר את גישתי כיושב ראש הוועדה, אני שואף בכל שאיפה אפשרית, למלא את החסר בהבאת עובדים לכלל הענפים, שבהם אין ידיים ישראליות עובדות

אליהו (אלי) רביבו:      כמו שאמר שר החוץ, אנחנו כמובן מקדשים את הצורך לתת יחס וכבוד ושכר הולם לאותם עובדים זרים, וכל זאת שנייה אחרי שבאמת אנחנו ממלאים את הצורך של המעסיקים, הבאת עובד זר ממדינה כלשהי ידידותית ככל שלא תהיה, היא לא המטרה שלנו היא האמצעי

אליהו (אלי) רביבו:      המטרה היא לתת מענה למעסיקים, בחקלאות בבנייה, במלונאות, במסעדנות ובסיעוד

אליהו (אלי) רביבו:  כשהכותרת היא סיעוד, קודם כל שיתנו את מה שצריך למעסיקים שהם סיעודיים ובני משפחותיהם ולצד זאת הם יקבלו את התנאים המגיעים להם ואנחנו נדאג בקנאות שהם יקבלו אותם

אליהו (אלי) רביבו:      אני רק אומר, מי שהגיע בידיים לא נקיות ומגיע לעשות עושר שלא ביושר על גבי אותם אנשים שהם מוחלשים - ברוב המקרים אני לא אתן להם יד רק בגלל שאני לא רוצה להבריח אותם מכאן או רק בגלל שיש כל מיני הגבלות

אליהו (אלי) רביבו:  אני אלמד את ההגבלות, ואדע להתמודד איתן משפטית ואדע לעקוף אותן ואתן בטוחה למעסיקים שלא יספסרו אותם ולא יונו אותם

אליהו (אלי) רביבו:  ולא יתכן שעובד מגיע לבחור סיעודי, לא משנה אם צעיר או מבוגר, שלושה חודשים הוא מחכה לו כדי שהוא יגיע ואותו עובד שהוא מגיע הוא יודע שהוא רק תחנת מעבר כי הוא בדרך לווילה בכפר שמריהו כי הוא בדרך להיות גנן או מטפל בילדים

אליהו (אלי) רביבו:  אני לא אשלים עם זה וכל מה שאני אוכל לעשות בשביל להצר את צעדיהם אני אצר את צעדיהם ואם הם מבינים את זה דרך הכיס אני אעשה את זה דרך הכיס

יצחק מודעי: אדוני היושב ראש, אתה יושב ראש הוועדה, אתה חבר כנסת מכובד מאוד, אני רואה את העבודה אבל יש לקונה אחת

יצחק מודעי:  יש חוק שהעבירו אותו, שעובד רשאי לעבור ממעסיק למעסיק בלי להודיע לאף אחד, יש חוק, העבירו את זה

אליהו (אלי) רביבו: אדוני צודק, הוא לא יכול לעשות את זה כמה פעמים שהוא רוצה

יצחק מודעי: אין הגבלה, לא הגבלתם אותו

אליהו (אלי) רביבו: כמובן שישנה הגבלה, הוא מוגבל בפרק הזמן שהוא יכול לעבור בין עבודה לעבודה ובמספר הפעמים באותו מקטע זמן שהוא יכול לעבור בין עבודה לעבודה, ואני אומר לך אדוני, אתה לחלוטין צודק ואחת הלקונות שאני בא להתמודד איתן ולהתמודד איתן זאת הלקונה שאדוני מדבר עליה

אליהו (אלי) רביבו:      בכל מקרה כל הנושא הזה ידון מחר בוועדה שכינסנו לטובת העניין, אני מבקש להעביר את רשות הדיבור לנציג האוצר מר רום, לאחר מכן כחובה מוסרית ואפליה מתקנת מהדיון הקודם אני מבקש להעביר את רשות הדיבור ליריב ואז נמשיך הלאה, בבקשה

רום בר-אב: תודה רבה, בהתייחס לאמירות שנשמעו על תנאי העובדים חשוב לי להבהיר דברים שנאמרו פה בתצורות שונות על ידי גורמי המקצוע מהממשלה בוועדה

רום בר-אב:      חוקי העבודה בישראל הם חוקים טריטוריאליים והם לא מבחינים בין אוכלוסייה אחת לאוכלוסייה אחרת, ולכן ברגע שיש פה עובד שעובד בענף מסוים ולא משנה מה מדינת המוצא שלו חוקי העבודה חלים גם לעין, זה נכון לפנסיה זה נכון לשכר מינימום ולכל חוק שנבחר פה

אליהו (אלי) רביבו: אני מבקש לדעת אדוני באמצעות היועצים המשפטיים, האם ניתן לסכם בחתימה על הסכמים בילטרליים עם מדינה חדשה להתנתק מההסכמים הקודמים והשגיאות שנפלו בהם ולבדוק אפשרות שלדוגמא הפנסיה שתשולם להם תשולם בהתאם לארץ המוצא שלהם כי שם הם הולכים להזדקן, זאת סתם לקונה

אליהו (אלי) רביבו:  אנחנו חיים איתה כאילו זאת גזירת גורל

יסמין פרידמן: לא הבנתי

אליהו (אלי) רביבו: אני אסביר, היום המצב הוא כזה שעובד זר שמגיע לכאן התנאים הפנסיוניים שמשולמים לו הם כמו לעובדים בארץ

יסמין פרידמן: ואתה אומר אחרי שהם עוזבים את המשפחות שלהם, את הילדים שלהם, את הנשים שלהם ואת החיים שלהם

אליהו (אלי) רביבו: הם מקבלים על זה כסף

יסמין פרידמן: באים להחליף טיטולים להורים שלנו, אתה אומר בוא נצמצם להם שהם יקבלו את הפנסיה בארץ המוצא, הפנסיה העלובה הזאת הרי למה הם מקריבים את החיים שלהם כדי לשדרג את הילדים שלהם

יסמין פרידמן:  אתם צריכים לכבס את זה לא לעשוק אותם, אני אומרת את דעתי וכך זה צריך להיות

אליהו (אלי) רביבו: אז חבל שדעתך לא נשמעה בדיונים הקודמים שמפאת קוצר הזמן לא יכולת להגיע

יסמין פרידמן: לא מפאת קוצר הזמן; מפאת זה שיש עוד דיונים במקביל

אליהו (אלי) רביבו: זה מה שאמרתי, מפאת קוצר הזמן בשל התחייבויות בוועדות אחרות, גם אני נקרע בין ועדות ואני מפספס הרבה ועדות שאני רוצה לקחת בהן חלק כחבר ולא מצליח, מכיוון שאת לא מספיקה להגיע לכאן אז את לא חשופה לדיונים שהיו סביב הנושא הזה

אליהו (אלי) רביבו:      ואני אומר לך כהגדרה, ואני לא רוצה לבזבז את הזמן כי אני מחויב להחזיר את האולם עד 11:15

אליהו (אלי) רביבו:  אני אומר כזה דבר, עובד שמגיע לעבוד בארץ עוזב את משפחתו, את תרבותו, חברתו וסביבתו הטבעית

אליהו (אלי) רביבו:  לא פשוט, שלב מאתגר בחיים שלו עם המון מחויבויות והקרבה מטורפת, בשביל זה הוא מקבל פה בארץ הרבה-הרבה יותר, אבל הרבה יותר מאשר הוא יכול להשתכר במדינת המוצא שלו, זו הסיבה שלשמה הוא מגיע ואת זה אנחנו משלמים לו

אליהו (אלי) רביבו:      אני אומר שממצב שקשיש צריך לקבל מענה והוא הופך להיות עובד של אותו עובד בהרבה מהמקרים עד כדי כך שהוא שואל את עצמו אם בחורף אני מדליק מזכן או לא, האם אני קונה תרופה או משלם לו את יום העבודה הנוסף שאני זקוק לו, פשוט, לא פחות ולא יותר

חנן טל: קצבת זקנה של 2,200 ₪

אליהו (אלי) רביבו: אני מזמין אותך להסתובב איתי בבתים של קשישים שתראי באילו תנאים הם צריכים לחיות

יסמין פרידמן: אדוני יושב ראש הוועדה תאמין לי מאיפה שאני מגיעה וההיסטוריה שלי אני יודעת טוב מאוד איך קשישים חיים

יסמין פרידמן:  אבל אני לא חושב שזה יעבור את הייעוץ המשפטי תסכימי איתי גבירתי היועצת המשפטית, לא נראה לי שזה חוקי

קריאה: רק שזה מדובר בחמש שנים ולא בשלושים שנה, האשרה היא ל- 63 חודשים

שושנה שטראוס: חשוב להבין שזה דבר שעולה לפעמים פה בדיונים, הנושא של מכסות עובדים זרים והנושא של תנאי העבודה של העובדים הזרים הם לא יצור שבהסכמים הבילטרליים, ההסכמים הבילטרליים זאת מסגרת להבאת העובדים, אבל תנאי ההעסקה והמכסות הם לפי החוק או החלטות הממשלה בישראל

שושנה שטראוס:      אם רוצים לשנות משהו, השינוי צריך לבוא בתוך החקיקה או החלטות הממשלה תלוי במה מדובר

יסמין פרידמן: זאת אומרת, ברגע שהם מגיעים ארצה חלים עליהם חוקי העבודה שחלים על כל אחד

אליהו (אלי) רביבו: חוקי העבודה לא ההפרשה

יסמין פרידמן: הפרשה זה חלק מחוקי העבודה

אליהו (אלי) רביבו: לפני שהגעת לכאן דובר על מצב הזוי שאנחנו מכירים אותו, דיבר על זה שר החוץ, מצב שבו השתרשה תופעה שביום בחירות במדינת ישראל, עובד זר לא עובד ומקבל שכר כי הוא ביום שבתון או עובד ומקבל שכר כפול

אליהו (אלי) רביבו:      למה? כי אני ואת אמורים ללכת להצביע הוא לא מצביע אבל הוא מקבל יום שבתון, וביום העצמאות שלי הוא מבקש יום שבתון

אליהו (אלי) רביבו:  לאן אנחנו הגענו, מה לו וליום הבחירות שלי במדינה, למה אני אמור לשלם לו את זה

יסמין פרידמן: כי אתה צריך אותו, כי המדינה תקרוס בלי עובדים זרים

אליהו (אלי) רביבו: ואני אומר שהגישה הרופסת הזאת הובילה אותנו למצב הזה ולשמחתי אני יושב ראש הוועדה ואני משמיע את קולי וזה לא ימשך

רום בר-אב: כפי ששושנה אמרה, החוקים חלים פה על כל סוגי העובדים, ולכן אין אפשרות לשנות את זה במסגרת

אליהו (אלי) רביבו: האם תשלום פנסיה הוא במסגרת חוק?     

רום בר-אב: נכון הוא במסגרת חוק ולא במסגרת ההסכם

יצחק מודעי: לא, סליחה, פנסיית חובה במסגרת החוק, ההסכם הקיבוצי מאפשר להם מעבר לפנסיית חובה

יצחק מודעי:      ההסכם הקיבוצי שקיבל צו הרחבה ששר העבודה והרווחה - - -     

רום בר-אב: ההסכם הקיבוצי חל על כל העובדים בענף ללא הבחנה בין סוג העובד על פי חוק

יצחק מודעי: לכן זו תוספת, זו לא רק פנסיית חובה זו פנסיה מקיפה עם התנאים של ההסכם הענפי שקיבל צו הרחבה ששר העבודה חתם עליו

רום בר-אב: מה שחשוב להגיד זה שאם אני שם בצד את האפקט של השכר שנובע מביקוש והיצע של עובדים, עלויות העסקה של עובד זר הן יותר נמוכות מעלויות העסקה של עובד ישראלי ולכן הפתרון הוא כפי שאמר יושב הוועדה בתחילת הדיון, ככל שההסכמים הבילטרליים יתקדמו יהיו יותר הסכמים והיצע העובדים יגדל, כך דרישות השכר יתמתנו ואיתן גם עלויות ההעסקה

אליהו (אלי) רביבו: ובמקביל לזה משרד האוצר צריך לסייע לנו להגדיל את המכסות כך שיהיה היצע גבוה יותר ושלא יספסרו את המעסיקים, וכאן אנחנו זקוקים לכם

רום בר-אב: אז אני חושב שצעד אחד לפני, א' בענף הסיעוד שעולה פה בדיון כמה וכמה פעמים ובצדק, בענף הסיעוד הביתי לא קיימות מכסות ולכן פה אין מגבלה כזו

יריב לוין: רום אתה טועה, יש מכסות אני לא יודע מאיפה הבאת את הנתון הזה

רום בר-אב: לא, יש מגבלה על מספר העובדים

יריב לוין: זאת מכסה

רום בר-אב: לא זאת לא מכסה

יסמין פרידמן: אז למה אתה מתכוון במכסה?     

רום בר-אב: בכל ענף יש מכסה שמגבילה את כמות העובדים שיכולים לעבוד במדינת ישראל בענף הזה

רום בר-אב:  לדוגמא בענף הבניין, בענף החקלאות וכן הלאה

רום בר-אב:  בענף הסיעוד הביתי אין מכסות

יסמין פרידמן: זאת אומרת כל מי שצריך יכול לקבל אישור?     

רום בר-אב: עובדי רשות האוכלוסין יכולים לחדד את המגבלות אם אנחנו מעוניינים בכך אבל ברמת העיקרון כן

רום בר-אב:  מה שאני רוצה להגיד זה שהמגבלה אפקטיבית היום בהרבה פעמים זה באמת ההסכמים הבילטרליים ולכן אני חושב שקידום הסוגיה הזו והגדלת היצע העובדים עשויה לגרום באופן משמעותי להפחתת עלויות ההעסקה

אליהו (אלי) רביבו: אני מאוד מודה לך

אליהו (אלי) רביבו:  בבקשה מר יריב, שם, ותפקיד

יריב לוין: תודה רבה על רשות הדיבור

יריב לוין:  שמי יריב שוריאן, אני בעלים של לשכה פרטית בעשרים ושלוש השנים האחרונות, יו"ר של עמותת אחיעוז שמאגדת מעל 50 לשכות פרטיות מתוך 92 שיש היום בתחום, לשכות פרטיות לסיעוד, אנחנו נקראים חברות כוח אדם

אליהו (אלי) רביבו: יש חברות כוח אדם סיעודי ויש לשכות פרטיות

יריב לוין: אנחנו עובדים תחת נוהל לשכות פרטיות תחת רגולציה של רשות ההגירה והאוכלוסין, אנחנו מתעסקים בתיווך טיפול והשמה של עובדים זרים אנחנו לא המעסיקים

יסמין פרידמן: בכל התחומים?     

יריב לוין: אני מתעסק רק בסיעוד 23 שנים

יסמין פרידמן: סיעוד פרטי?     

יריב לוין: סיעוד בבית, זה סיעוד ביתי, לא מוסדי

יריב לוין:  אני חייב לדבר קודם כל בשם כלל הלשכות הפרטיות ולהגיד שאנחנו מאוד פרו הנושא הגיוס הבילטרלי, הם אלו שנמצאים בפרונט 24/7 גם בזמן הקורונה שפקדה את שערנו ללא שום תקצוב מאף גורם במדינה, מהשישים שקלים פלוס מע"מ שאנחנו גובים מהמעסיקים המטופלים הסיעודיים

יריב לוין:      עם זה המשכנו להחזיק לשכות פרטיות ולהמשיך ולתת שירות ואני לא זוכר שהייתה נטישה או איזושהי בעיה של עובדים זרים גם בימים כשהפריפריה לדוגמא, יישובי עוטף עזה וכאחד שמחזיק סניף באשקלון כחלק משלושה סניפים שאני מחזיק

יריב לוין:  דאגנו לדבר תוך כדי ההתקפות ובכל הקסאמים ולדאוג שהעובדים הזרים לא ירימו את רגליהם ויברחו ויינטשו לנו את המטופלים הסיעודיים

יריב לוין:  ככלל, חשוב מאוד להבחין בין סיעוד לבנייה, לחקלאות, והיושב ראש עושה זאת בצורה טובה מאוד

יריב לוין:       יש שני תנאים עיקריים כדי שהנושא הבילטרלי יצליח, מכירים את משנתי אנשי רשות ההגירה

יריב לוין:  שני התנאים העיקריים זה קודם כל מקצועיות, אם דורשים שניתן סיוע ואני יכול להעיד על עצמי כאח לבחור סיעודי שנפגע בתאונת דרכים מאוד קשה, יש לי בת חולה טרשת נפוצה, היה לי אבא סיעודי שסעד אותו עובד זר מעל שמונה שנים, ויש לי עוד מעל 2,000 מטופלים שאני רואה בהם כבני משפחה ואני קשוב להם בכל רגע נתון 24/7, ואני מדבר גם על שיחות טלפון בימי שישי אחרי כניסת שבת ולפני כניסת שבת

יריב לוין:      שני תנאים העיקריים הראשון זה מקצועיות וזה הכי חשוב והדבר השני זה תקציב, תקציב אנחנו נמשיך או אני אפרט על זה לקראת הסוף כי זה יותר קשור למשרד הכלכלה, אני אדבר על הנושא המקצועי

יריב לוין:      יש שתי שיטות גיוס עובדים זרים, גיוס פרטי כמו שציינה גברת שטראוס היקרה ויש גיוס בילטרלי, אני אדבר קודם כל על הגיוס הפרטי כי זה היה מנת חלקנו עד לפני שנתיים בערך, שם יש לנו את האופציה לדבר עם העובדים, יש לנו את האופציה לרכוש את כל המידע או לקבל את כל המידע על העובד

יריב לוין:       יש למשפחה אופציה לראיין את העובד, יש לנו אופציה אפילו לעשות ראיון וידאו להראות הנה פה אתה הולך לישון, זאת הגברת, זה הילד עם הצרכים המיוחדים שלעיתים המראה הוא דיי מרתיע ואנחנו לא רוצים שההלם הראשוני שלו יהיה כשהוא ינחת או יגיע לבית המטופל

יריב לוין:  אנחנו קדם ההגעה שלו לארץ מראים לו על מה מדובר, מראים לו גם אם זה קשיש שצורח, אם צריך הרמות מיוחדות אם צריך שאיבות, כל סוג של טיפול אנחנו מסוגלים להראות זאת לעובד טרם ההגעה שלו לארץ

יריב לוין:      אנחנו מסוגלים גם לבקש מאותה חברת כוח אדם שמולה אנחנו עובדים בחו"ל לדוגמא אם אני צריך שההרמה של המטופל תהיה הרמה ספציפית עם מנוף, אם צריך לעשות שאיבה אם צריך לעשות כל טיפול כזה או אחר שהוא לא בסטנדרט של רק להחליף טיטול, אנחנו יודעים לדרוש את זה מהעובד שיעשה הכשרה טרם ההגעה אני יכול להגיד לכם שאני כמשרד גם מגבה את הדברים

יריב לוין:      אם לדוגמא אני צריך לראות שעובד מסוגל להרים מטופל ששוקל מאה ק"ג בידיים כי המשפחה אסרה שיהיה מנוף או שבעים ק"ג אז אני מבקש מאותו עובד או עובדת שיעשו לי סרטון וידאו וימחישו לי שהם באמת מסוגלים

יריב לוין:      לעיתים זה לוקח יום, יומיים, שלושה עד שמגיעים לאיזשהו מוסד סיעודי על מנת להמחיש את זה אבל זה חלק מהעשייה שלנו בגיוס הפרטי

יריב לוין:  מעבר לזה שאנחנו גם משתדלים לתהות על קנקנו של העובד, הן מבחינת דפוסי התנהגות שלו, שפת הגוף שלו, המהירות שהוא עונה לשאלות, אופי של העובד, אנחנו כמובן גם עושים תאום ציפיות מול המשפחה

יריב לוין:      כשאתה מביא עובד מהודו לדוגמא, הריחות של הבישולים, לא בכל בית בישראל יכולים לעבור את הכניסה של הדלת, אנחנו משתדלים כמה שיותר לסגור ולעשות תאום ציפיות בין העובד לבין המשפחה, זה לגבי הגיוס הפרטי

יריב לוין:      לאט, לאט קורם עור וגידים הנושא הבילטרלי ואנחנו מאוד מברכים על כך, פה לא בא לידי ביטוי שום דבר מהעשייה המקצועית שלנו, אני רק רוצה לציין ולומר טרם הזמנת עובד, ולא משנה באיזו שיטת גיוס הלשכה הפרטית, אנחנו, מחויבים להגיע לביתו של המטופל לאבחן את הצרכים שלו לדבר אתו ולעיתים, אני יכול להגיד לכם, שעם כל הכבוד שיש מטופל בבית אנחנו מזהים שהבעייתיות תהיה מול אשתו או מול בני המשפחה בהתנהלות מול העובד הזר

יריב לוין:      מאוד חשובה פה המקצועיות, הדבר לא בא לידי ביטוי בנושא הגיוס הבילטרלי, אני אנסה רק לתמצת בשתי מילים

משה נקש: גם בבילטרלי אתה בא לביקור טרום ההשמה

יריב לוין: בלי קשר, אמרתי בתאום הציפיות מול העובד, אנחנו מבחינתנו עושים את כל העבודה ועושים אותה מעל ומעבר

יריב לוין:  כשאני בא ורוצה להתאים עובד זר מהבילטרלי עומד לפני אתר אינטרנט שמתוכו אני יכול לבחור מבין כמה מאות עובדים, על פילוח מסוים שגם שם הנקודות לפילוח הן לא בהכרח מספקות

יריב לוין:      לדוגמא אני לא יכול לעשות פילוח לפי גיל, אני יכול לפי מין, ארץ לאום, גובה, משקל, רמת ידיעת האנגלית שלו לפי איך שהוא מצהיר שהרבה פעמים זה לא תואם למה שאתה רואה בראיון עצמו, אני מדבר במיוחד כרגע על סרילנקה שהיא כרגע המדינה היחידה שמולה אנחנו יכולים להתנהל

יריב לוין:      ואתה צריך לעשות תאום ציפיות מעבר לכתוב כי גם לעובד בגיוס הפרטי וגם לעובד בגיוס הבילטרלי אתה שולח תיאור תפקיד אבל אין תחליף לשיחה עם עובד לתהות על קנקנו שהמשפחה גם תוכל להתרשם ולשאול אותו, הנה זה אבא וצריך לקום שלוש פעמים בלילה, לראות את שפת הגוף

יסמין פרידמן: אי אפשר לפתור את זה? זה לא נראה לי מסובך

אליהו (אלי) רביבו: זאת שאלה שהעברתי לרשות האוכלוסין לעניין החלת מדיניות שבה יתנהל זום בלייב בתקשורת של הסכמים בילטרליים

יריב לוין: אני רוצה רק להדגיש שיטת גיוס עובדים כללי, בשום שיטת גיוס לא קיים גיוס רק על סמך ראיון, אני אשאל את כבוד היושב ראש שאלה או כל מי שיחפוץ פה ויענה עליה, האם לביתכם הייתם מכניסים עובדת ניקיון לשלוש שעות בשבוע רק על סמך ראיון מוקלט?     אני אלך עם זה צעד אחד קדימה, האם הייתם לוקחים מטפלת לשעתיים לאחד מילדכם לשעתיים בשבוע לשלוש פעמים בשבוע, רק על סמך ראיון מוקלט

יסמין פרידמן: כולם פה לדעתי מקבלים את הטענה שלך ולכן יושב ראש הועדה ביקש לבדוק את נושא הזום, כלומר אנחנו מסכימים אתך

יריב לוין: השאלה ששאלתי, חדשות לבקרים את רשות ההגירה, הכיצד יתכן שאני מכניס לקודש הקודשים של אדם סיעודי, ואני יכול לדבר שוב בשמי כי יש לי אח סיעודי מעבר למטופלים, איך אפשר להכניס לבית שיש בו אישה ילדים, כל עולמך, רק על סמך ראיון מוקלט

יריב לוין:      אני יכול להגיד לכם שאיכות הראויות לא תמיד ברמה סבירה, לעיתים קשה מאוד, מי שאוזנו לא רכישה למבטא ההודי או הסרילנקי, גם למבטא הפיליפיני, המבטא האנגלי שלהם מאוד מתקשה

יריב לוין:      אני יכול להגיד לכם שיש לי אוזן מאוד רגישה, בכל זאת אני עושה זאת מעל שני עשורים אז אני כן יכול להיכנס לזה אבל כשאתה רוצה להראות את הריאיון למשפחה, המשפחה לא מצליחה להבין כלום, מעבר לתנועות הגוף של אותו עובד שהוא בדרך כלל מאוד לחוץ, וחצי מהריאיון הוא מודה למדינה שלו שדאגה לשלוח אותו או לזמן אותו לראיון, אלה הדברים שעומדים לנגד עינינו, חשוב מאוד להבין שתחום הסיעוד, מה שאני עוסק בו מבוקר עד לילה הוא תחום של שידוך

יריב לוין:      אני בגדול שדכן לגיל הזהב, ולמטופלים סיעודיים, כדי ליצור ולקחת את האחריות מגלגלים את כל האחריות אלינו הלשכות הפרטיות, עובד שלא עובד נשאר אצלי ברשימת הצפים הוא מופיע אצל כעובד מובטל אף על פי שאותו עובד כרגע מחפש לעצמו עבודה, אין שום סנקציה, לא שאני מחפש להיות אדם שמטיל סנקציות על אנשים, לא לשם כך הקמתי את החברה, הקמתי את החברה על מנת לסייע לאוכלוסיית הסיעודיים אבל אין שום כוח ללשכות, אין שום סמכות ללשכות הפרטיות וכל האחריות מגולגלת אלינו

יריב לוין:      אני רק אתן דוגמא, עם כל זה שאנחנו לא מעסיקים בתחום הסיעוד, אני יושב עם ערבות בנקאית של 600,000 ₪ טבין ותקילין שרשות ההגירה יכולה לחלט בכל רגע נתון על סמך שיקול דעת כזה או אחר אף על פי שאין עדיין תקנות לחילוט הערבות אני מחויב לתת 600,000 ₪ ערבות בנקאית

יריב לוין:      מנגד חברות הסיעוד, אלה שעובדות תחת מכרז של ביטוח לאומי ושם מתגלגלים סדר גודל של מעל 13 מיליארד שקלים הערבות הבנקאית שלהם 50,000 ₪

יריב לוין:      שימו לב לעיוות שנוצר, אני יכול להגיד לכם, עברתי כמה וכמה גלגולים בתחום הסיעוד, התחום הזה עבר רפורמה ברובה חיובית, יש הרבה תיקונים לעשות בשיטה הנהוגה היום שפוגעת פר אקסלנס באוכלוסיית המטופלים הסיעודיים

יריב לוין:      אף אחד לא רוצה להזדקן ולהיות תלותי באדם, תאמינו לי זה לא משאת ליבו של אף אחד מהיושבים פה אבל כולנו רוצים שאם נגיע לרגע הזה, ובסיעוד אין אפליה, וסליחה שאני אומר: הצרכים של חבר כנסת והצרכים של אדם מהעשירון התחתון - הריח הוא אותו ריח, הקושי הוא אותו קושי, להתעורר בבוקר ולהיות תלוי באדם זה דבר נורא

יריב לוין:      יש לי אח שמייחל לעצמו למות בשווייץ, אחי הגדול, הוא לא מסוגל לחשוב ולו לרגע שמחר בבוקר הוא צריך להתפנות וזה תהליך שלוקח לו שלוש שעות ואני לא אתחיל לתאר פה תיאורים עסיסיים איך זה להתפנות בבוקר שאתה צריך את עזרתו של אדם שיעשה 'כפפה', זה נקרא 'כפפה' בשפה המקצועית, כדי שאתה תוכל מה שאנחנו עושים כולנו תודה לאל כדרך הטבע

יריב לוין:      זה חשוב לי שתשימו לנגד עיניכם, מדברים פה על בנייה, מדברים פה על הזכויות של זוגות צעירים, יש דבר אחד שאתם שוכחים, יש זכות אחת לכל אדם והזכות היא לחיות בכבוד, לקום בבוקר ולקבל את הטיפול הראוי לו ולא מחשש שהעובד יגיד לו שאם לא יעלה את השכר אז אני אקום ואלך ואם לא תעשה דבר כזה או אחר אני אקום ואלך והחשש הזה הוא מנת חלקם ואני בטוח שחברי אלכס שנמצא פה ואנחנו עושים הרבה דברים משותפים ואנחנו ראויים הרבה דברים עין בעין

יריב לוין:      הצורך הזה הוא צורך בסיסי של כל אדם מדינה הזו, אני נמצא בתחום הזה, מספיק שנים בשביל להגיד לכם התחום הזה עבר תהפוכות גם אנשי רשות ההגירה מנסים לתת פתרונות לבעיות, אבל לצערי אנחנו אלה שעושים ועוסקים במלאכה ביום יום לא נועצים בנו מספיק

יריב לוין:  אנחנו אלה שיודעים, לא תמיד, לפעמים אנחנו מסתכלים על זה בעין אינטרסנטית זה נכון

אליהו (אלי) רביבו: אני מאוד מודה לך ואני מודה לך על הסבלנות שהטרחת גם בדיון הקודם, דבריך יוצאים מהלב, אין מי שיכול להישאר אדיש למשמע הסקירה שלך, שהיא אותנטית, היא מקצועית והיא מכירה את האתגרים ממקור ראשון, ישר כוח

אליהו (אלי) רביבו:      אני בכל זאת לפני שאני מעביר את רשות הדיבור לחברי חבר הכנסת אלון שוסטר שממתין בסבלנות אני מבקש לקבל את התייחסות רשות האוכלוסין לעניין הריאיון בזום קודם כל

שושנה שטראוס: תודה רבה, כשאנחנו מדברים על דרך המיון של העובדים הזרים, סיעוד והסכמים בילטרליים או במיונים הפרטים קודם צריך להבין ששיטת המיון הפרטי מגלגלת סכומים של כ– 90 מיליון דולר בשנה עם כל עובד ישלם באופן בריאותי חוקי לגורמים שלישיים שאנחנו לא מצביעים עליהם 10,000 דולר אז אנחנו מבינים שיש פה עסק שיש קונים שלא רוצים לפגוע בהם

יריב לוין: גם בבילטרליים הם משלמים כספים גברתי

שושנה שטראוס: אבל אנחנו מנסים לאזן בצורה כזו שהלשכה הפרטית שהיא מעידה על עצמה כמומחית לשפת גוף וכולי, יכולה לקבל רושם אמין מהעובד הזר

יריב לוין: כשהעובד יושב כפוף בזמן הריאיון

שושנה שטראוס: אני גם רוצה להגיד ששיטת המיונים גם מעבר לסכום שאמרתי יש הרבה אי התאמות, יכול להיות שחלק מהן הן דבר טבעי כי באמת עד ששני בני אדם מוצאים כימיה ביניהם זה לוקח זמן אבל גם בשיטה הפרטית זה לוקח הרבה זמן והרבה מעברים

שושנה שטראוס:      אני מכירה מצבים שמביאים עובד שיש לו תעודה של משק בית כדי לטפל בחולה מונשם ולכן בשיטת ההסכם הבילטרלי המדינה הזרה בודקת לנו והיא אחראית לבדיקת כל התעודות כל הכישורים על הבדיקות הרישום הפלילי והמידע הרבה יותר מאין, חוץ מזה כל מטפל עובר ראיון מתגלגל עם שאלות שונות בשפה האנגלית או הרוסית בו הוא עונה על שאלות אתה רואה אותו מדבר אתה יכול לצפות בזה שוב ושוב למיין אותו לפי כל מיני - - -     

יריב לוין: מתי בפעם האחרונה גייסת עובד והתאמת אותו למעסיק זר גבירתי?     

אליהו (אלי) רביבו: יריב, בבקשה תן לה לדבר

שושנה שטראוס: הם יכולים להסתכל, להסתכל שוב, יש פה תפקיד של הלשכה הפרטית במסגרת ההסכמים הבילטרליים, כל לשכה פרטית אמורה למלא באמצעות עובד סוציאלי דף ששם כתובות כל הדרישות המיוחדות: יש כלב, יש עישון, צריך להרים, מה המשקל, כל הדברים האלו אמורים להיות בכתב

אליהו (אלי) רביבו: בואו נעשה סדר כי אנחנו חייבים להתקדם

אליהו (אלי) רביבו:  אין שום מחלוקת שהתקשרות באמצעות הסכמים בילטרליים היא מועדפת על כל מדינת ישראל, אני שואל האם ניתן לשלב בתוך ההסכמים הבילטרליים ראיון בזום וזאת אלה פשוטה

משה נקש: ברשותך אדוני היושב ראש, אני חייב להתייחס לכמה דברים קטנים ואני גם אענה על השאלה הזו

משה נקש:  מה שיריב תיאר פה חלק מהדברים בהחלט נכונים ואנחנו מסכימים אני רק אגיד שלמרות שמנסים לצייר את זה ככה, אין הבדלים בטח בנתונים בין העובדים הזרים מהפיליפינים שבאו לפני ההסכמים הבילטרליים לאלו שבאו אחרי אז אי אפשר לבוא ולצייר את העובדים לפני ההסכם כפחות טובים

משה נקש:      אותו דבר לגבי מדינות אחרות שבאות במקביל להסכם הבילטרלי, דבר שני, אם רוצים לעשות כל מיני התאמות במערכת, נקודות לפילוח אנחנו תמיד אמרנו ותמיד נאמר שאנחנו פנויים לשמוע והקשיב לכל דבר ועושים גם התאמות ועשינו הרבה התאמות במהלך השנה וחצי - שנתיים האחרונות בנושא הזה של המערכת הבילטרלית

משה נקש:      עכשיו לגבי אפיון של צרכי המטופל שושנה אמרה את זה עכשיו מה שהיה במסגרת הפרטית ומה שקיים במסגרת הפרטית צריך להתקיים גם במסגרת הבילטרלית ואפשר לפרט כמה שרוצים לגבי המטופל והצרכים שלו ואם צריך מנוף, משקל וכולי ואנחנו מביאים את כל המידע לידיעת העובד

אליהו (אלי) רביבו: מבין לחלוטין ועדיין שאלה אחת

משה נקש: לעניין השאלה האחת הזו, הנושא מוכר לנו פנו אלינו גם הלשכות הפרטיות וגם גורמים אחרים

אליהו (אלי) רביבו: גם אני מספר פעמים

משה נקש: גם אדוני היושב ראש ובשיחה שקיימתי עם ענבל לפני שבאתי לפה הנושא הזה על השולחן הנושא הזה ידון ואנחנו ניתן תשובה לוועדה בנושא הזה

אליהו (אלי) רביבו: תודה רבה

שושנה שטראוס: אני רוצה להוסיף מילה, אם יש פה מישהו שחושב שבשיחת זום קצרה בין הלשכה או המטופל לעובד, העובד הזה שמוכן לשלם 10,000 דולר ולמשכן את כל המשפחה כדי להגיע לפה, הוא יגיד אני לא מוכן לעשות מה שאתם אומרים ואני אשאר פה

יריב לוין: תתפלאי גבירתי, שאנחנו יודעים לפסול גם עובדים שאומרים כן על כל דבר, בואי יום אחד ללשכתי

אליהו (אלי) רביבו: חברים אתם מדברים איתי ולא ביניכם, אני מבקש לסכם את הנושא הזה ולהתקדם הלאה

אליהו (אלי) רביבו:      אנחנו מחכים לתשובה מרשות האוכלוסין בעניין קיום זום, אנחנו שואפים שבהסכמים בילטרליים, מדינת ישראל בשיתוף עם מדינת המוצא תפרסם לכלל האזרחים באותה מדינה הזמנה להגיע ולהשתלם ולהבחן לעבודה במדינת ישראל בעבודות שונות

אליהו (אלי) רביבו:      ולצמצם עד כמה שניתן מעורבות של חברות כוח אדם ומאכערים מקומיים בארץ המוצא ששם הכסף הולך לאיבוד, עם זה אנחנו מתקדמים, אין ביננו מחלוקת שההסכמים הבילטרליים זו הבשורה שאנחנו מבשרים למדינה

משה נקש: אדוני היושב ראש עוד נקודה קטנה שנכיר נכון שמגיעים בשנה בסיבות 8,000 וקצת עובדים חדשים מסיעוד אבל ההשמות שמבוצעות בארץ זה הרבה יותר מזה, זאת אומרת שרוב העובדים אפשר לראיין אותם אפשר לדבר איתם אפשר לראות אותם אפשר לנסות אותם אפילו

יריב לוין: דיברנו רק על הגיוס מחו"ל

משה נקש: כן אני רק מוסיף שהגיוס מחו"ל זה החלק הקטן מההשמות שמבוצעות באגף הסיעוד

החוץ אלי כהן: תודה רבה אני מעביר את רשות הדיבור לחברי חבר הכנסת אלון שוסטר

אלון שוסטר: בקצרה, בהחלט החיים עצמם, יריב אני רק רוצה להודות לך על התחושה של חיבור מופלא בין אכפתיות, מקצועיות, אנושיות, תודה רבה

אלון שוסטר:      אתה חידדת לי, אנחנו מדברים על הזכות לחיים בכבוד, אני חושב שאתה מחדד את העובדה שהחיים בכבוד כוללים גם את הזכות לחלות בכבוד או להיות מאותגר בהקשרים שונים ולחיות חיים מכובדים

אלון שוסטר:      רום אני רציתי לשאול או להגיד, מה שנראה לי שיכול להיות, תשימו לב למכשלה שנראית הגיונית, אני יודע שחלק מתפקידכם זה לנסות למצות את כושר העבודה של הפנימי הישראלי בתחומים שונים כולל הסיעוד, צריך לשים לב שלשם כך לא נעבור את גבול הטעם הטוב בהכבדת הנטל הכספי, אגרות כולי

אלון שוסטר:      אני חושב שצריך למצוא איזון בין הווקטורים השונים שדוברי ערבית ועברית ילידי הארץ יעבדו בחקלאות, בניין או סיעוד לבין המציאות שבה כדי לעשות את זה אנחנו נסדוק את כושר השירות שלנו בתחומים החיוניים האלו ואני מבקש שתשימו לב לאיזון הזה

אלון שוסטר:      הנושא של תחרות בין המדינות ודאי חשוב, ידוע, אני מקווה שאנחנו פורצים או מתקדמים בשותפות בין משרד החוץ, חקלאות והמשרדים האחרים

אלון שוסטר:      אני רוצה לנצל את ההזדמנות שנמצאים כאן שבתחום החקלאות חסרים לנו עדיין עוד 7,000 עובדים ירדניים שאני מבין שהעניין עוד לא סגור זה אפילו כלול בתוך המכסה הפלסטינית וצריך להעדיף את היוממות או את הקרבה על פני אנשים שבאים מרחוק בבחינת עניי שכנינו הקרובים

אלון שוסטר:      והדבר האחרון, שוב בהקשר לאיזון, לא מבקש שנכריע בנוקאאוט בין ההיגיון של הזכות לניידות וחופש התנועה והתעסוקה אבל לראות עד איפה אפשר למשוך, אני אומר גם לחברים מההסתדרות, מצד אחד להיות אחראים להסכמים בילטרליים אבל מצד שני להבין שיש קושי לפחות בענפים שאני מכיר אותם עוד יותר טוב כמו החקלאות ואני מניח שזה בא לידי ביטוי לעיתים במקרי קצה במצבי סחיטה ונטישה של חולים, של אנשים סיעודיים וצריך לא להגיע לקיצוניות יתר שתשאיר את אזרחי ישראל נטולי שירות ונטולי היכולת כמו שאמרנו לחלות בכבוד, תודה

אליהו (אלי) רביבו: תודה רבה לך אלון היקר

אליהו (אלי) רביבו:  אני מגדיר את הזמנים ומבקש מהדוברים הבאים, אנחנו בעוד עשר דקות חייבים לנעול את הישיבה, יש לכם עד שתי דקות לכל אחד, אני חייב להעביר דברי סיכום

אליהו (אלי) רביבו:  הישיבה היום מגובה בהישגים וחדשות מרעישות אפילו ואני ארצה לסכם איתם

אליהו (אלי) רביבו:  אני מעביר את רשות הדיבור לאיציק גורביץ' סמנכ"ל התאחדות הקבלנים בהתאחדות בוני הארץ

איציק גורביץ: תודה רבה, אני רוצה להוסיף למה שתואר כאן לגבי הנושא של הסכמים בילטרליים בנושא ענף הבנייה, התהליכים האלו מאוד חיוביים מבחינתנו והם מאוד חיוביים כי יש פה שילוב של משרדי הממשלה ביחד גם עם התאחדות הקבלנים באופן הבאת העובדים והרצון החיובי מהעובדים

איציק גורביץ:  בשונה אולי מהסיעוד אנחנו זוכים למיין את העובדים לפני שמגיעים לישראל, אנחנו עושים את זה כשירות למשרד הפנים ורשות האוכלוסין וההגירה

איציק גורביץ:      המיון הוא מקצועי, רק עובדים שעוברים את המיון יכולים להיכלל באותן הגרלות שמגיעים לכאן מדובר באותם מיונים בכל המדינות כלומר עובד סיני, אוקראיני, מולדבי ועובדים אחרים שעוברים את אותם מבחנים

איציק גורביץ:  הדבר הזה מביא למכנה משותף באתרי הבנייה, זאת אומרת גם כשמנהלים אתר כזה אנחנו יודעים שכח האדם הוא ברמה דומה ותואמת את הצרכים של הענף ועל זה צריך להגיד תודה רבה לשיתוף הפעולה שאנחנו זוכים

איציק גורביץ:      וכמובן מה שציין פה מר יצחק מויאל אנחנו ממתינים לאותו צו הרחבה כדי לשפר את תנאי ההעסקה גם של ישראלים, בעיקר של ישראלים, רק אני נוהג לשאול את השאלה אם כבוד יושב הראש יגיד כמה ישראליים יש בענף הבנייה כי כולנו מדברים על הזרים ועל הפלסטינים

איציק גורביץ:      בענף הבנייה נכון לפרסומים אחרונים של הלמ"ס יש 224,000 עובדים ישראליים מרביתם באתרי הבנייה, מקצתם עובדים בתחום הניהול מרביתם באתרי הבנייה

אליהו (אלי) רביבו: ישראליים?     

איציק גורביץ: כן אדוני 224,000 ישראלים

אליהו (אלי) רביבו: כמה מהם מהמשולש, המגזר הערבי וכמה ישראלים יהודיים?     

איציק גורביץ: חצי וחצי, מזה שנים יש חלוקה לערך שווה

אליהו (אלי) רביבו: אני מכיר נתונים אחרים אבל אני שמח ללמוד מחדש

יצחק מודעי: יש פרסומים רשמיים מעכשיו שבערך 124,000 עובדים ישראלים ואזרחים ישראלים מהמגזר הערבי יש 117,000 עובדים זה הנתונים של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה לא שלנו

אליהו (אלי) רביבו: טוב, אז יש רצפים עבריים

איציק גורביץ: בארבעת המקצועות הרטובים טפסן, ברזלן, טייח ורצף יש בערך 18,000 ישראליים זה נתון שלא משתנה, אבל בוא לא נשכח שישראלים עובדים בכל יתר העבודות ואנחנו מדברים על התקנות

אליהו (אלי) רביבו: אלומיניום?     

איציק גורביץ: גם אלומיניום, אנחנו מדברים על מערכות מיזוג ואוויר

אליהו (אלי) רביבו:  טוב אז זה משהו קצת רחב יותר

אליהו (אלי) רביבו:  אני רוצה להעביר את רשות הדיבור למר חביב

פאר חביב: חביב פאר, אני הבעלים של מספר מפעלים בארץ וגם אחד בחו"ל, אנחנו מעסיקים בערך 150 עובדים באזור ראש העין, מפעל יצרני שמייצר לארץ ובעיקר לחו"ל כרגע בכל הדיון היפה הזה רצית להגיד שאין הקצאה לתעשייה, אפס עובדים לתעשייה ואנחנו משוועים לעובדים נואשות

אליהו (אלי) רביבו: מה אתם מייצרים?     

פאר חביב: אנחנו מייצרים ציוד רפואי וקוסמטיקה, יש לנו בערך 40% תפוקה, אנחנו לא מצליחים לאייש את המפעל בשום דרך אפשרית

אליהו (אלי) רביבו: אתם מאוגדים?     

פאר חביב: אנחנו מאוגדים בהתאחדות

אליהו (אלי) רביבו: איך זה שאני לא מכיר אף פנייה לוועדה מכם?     

פאר חביב:  אני מתבייש בשם התאחדות התעשיינים שאפילו לא, למרות כל המאבק שלי, התייאשה ואפילו לא רצתה לשלוח לכאן נציג כי הם פשוט חושבים שהמלחמה אבודה

אליהו (אלי) רביבו: ואני שואל אותך אדוני שאלה, המתנת לפה, המתנת המון זמן בשביל רשות הדיבור, זה חשוב לך מאוד, זה יכול לקיים או לעכב את התפתחות העסקים שלך

אליהו (אלי) רביבו:  ואני שואל אותך, לא הגשתם את הבקשה, אתם כמו אותו בחור שהגיע כל יום לכותל עם אלפיים פתקים בשק בבקשה לריבונו של עולם לזכות בטוטו, ועד שאיזשהו מלאך אומר 'תן לו', וריבונו אומר 'אבל הוא אפילו לא שלח טופס'

פאר חביב: כבודו יראה כאן מספר מכתבים אני אביא לך גם כמה שהעברתי לכל השרים

אליהו (אלי) רביבו: לוועדה העברת?     

פאר חביב: לא העברתי

אליהו (אלי) רביבו: אנחנו צריכים להתחיל עם משהו כדי שזה יישב, שיעבור לבחינה, שנוכל באמת ללמוד ולהתייחס

פאר חביב: אז עוד פעם אנחנו נגדיר שיש אפס עובדים לתעשייה, התעשייה שלנו משוועת לעובדים, לא נדבר על עובדים מקצועיים שלא קיימים כאן במדינה, מצד שני אנחנו משקיעים מיליונים בטכנולוגיות בציוד במכונות אבל אין מי שיפעיל אותם

פאר חביב:      אני אשמח שהוועדה תבוא לבקר במפעל שלנו, נושא יוקר המחיה אתם בידיים שלנו, אנחנו המדינה מייצרים את יוקר המחייה ב – 130%

אליהו (אלי) רביבו: טוב מר חביב, אני שומע את מה שאתה אומר, מעניין אותי מה שאתה אומר, שום דבר לא יוכל להתחיל עד שלא תעביר פנייה רשמית כדי שנוכל להעביר את זה בפרוזדורים המקובלים

פאר חביב: בסדר גמור

אליהו (אלי) רביבו: בבקשה, אבל לסיום כי אני עברתי את הקצה, גם פעם שעברה ביקשת לדבר

רענן שנהב: רענן שנהב, עובד סוציאלי, בהתייחס למה שאמרת תופעת הנטישה שעובדים מגיעים לפה בין אם זה יבוא פרטי פרטי ובין הסכם בילטרלי

רענן שנהב:  אני חושב שמן הראוי שרשות האוכלוסין תציג נתונים שיש לה כבר אחרי שנתיים על ההסכמים הבילטרליים לגבי כמה עובדים מחזיקים במקום העבודה הראשון מה הוותק כשאר הם נשארים במקום התעסוקה, נסיבות העזיבה או הפיטורין, כמה הורחקו כתוצאה מזה ואילו כלים יש כיום למעסיק לדעת שהעובד שהוא מזמין לא יבוא ואחרי תקופה קצרה יעזוב

רענן שנהב:      מדוע אין שום כלי שמאפשר - - - אני חושב שלרשות האוכלוסין יש אפשרות לקבוע נהלים, כמו שקבעו נהלים שמגבילים את ההישארות של העובדים למשך חמש שנים ושלושה חודשים, אפשר לקבוע נהלים שמגדירים תקופות מסוימות כתקופת מבחן או תקופת הכשרה שהעובד יבחן לאורך התקופה הזאת

אליהו (אלי) רביבו: טוב אז השאלה לרשות האוכלוסין, האם בחלוף תקופה, לא עכשיו תשיבו תשובה לוועדה, בחלוף תקופה שהיא תקופה שניתן לקבל ממנה אינדיקציות של הזמנת עובדים במסגרת הסכמים בילטרליים, מה אחוז הנטישות כמה עובדים עברו ממקום אחד לשני כמה החזיקו עבודות וכמה עובדים מצאו את עצמם ללא אשרה בדרך ככה לארץ המוצא כי הם הפרו את תנאי ההעסקה, אני מניח שביטאתי את מה ששאלת כי זה היה רשום לי כחלק מהשאלות העתידיות, אני מתנצל אני חייב לסכם

אליהו (אלי) רביבו:      ברשותכם קהל נכבד, אני מרחיב כרגע על יוזמה שיזמתי שהוא מתווה שאמור לעודד הוצאה והרחקה מרצון של מסתננים, מהגרי עבודה מאריתריאה וסודן לקנדה כדי שנוכל לעשות את זה מעבר לאותם אלפיים שקנדה קולטת במסגרת הכרות כאלו ואחרות אנחנו נצטרך לעשות להם התאמה כאן במדינה כדי שיוכרו כעובדים מקצועיים ואז קנדה תקבל אותם במסגרת הצרכים שלהם שהם מנסים לאתר בכל מקרה

אליהו (אלי) רביבו:      אני מודה לשר החוץ שקיבל בשתי ידיו את ההצעה ושהנחה את הצוותים המקצועיים להתקדם ולבדוק מול הקנדים, אנחנו ממתינים לתשובה כרגע מהקנדים, במידה וכן נשלב את זה ביחד עם רשות האוכלוסין

אליהו (אלי) רביבו:      בהזדמנות זו אני מודה גם לידידי אייל סיסו שקיבל בשמחה את המתווה שאני מנסה לקדם, אני סמוך ובטוח שאם נמשיך ולא נרפה מהנושא אנחנו נהיה אנשי בשורה שיעזרו לנו מצד אחד לנקות את הרחובות ממסתננים בלתי חוקיים שנמצאים כאן ועדיין שוהים בחסות בית המשפט העליון ומצד שני הם עוזבים בשלום מרצון מוציאים תעודה בעיסוקים ומצד שלישי אנחנו הופכים להיות מדינה שמייצאת עובדים בהסכם בילטרלי ולא רק מקבלת

אליהו (אלי) רביבו:      אני מבקש בשם הוועדה ממשרד החקלאות כפי שהשר הציע לבדוק ולאתר עוד מדינות מתאימות להכנסת עובדים לענף החקלאות ממדינות נוספות שאנחנו יכולים לחתום איתם על הסכמים בילטרליים אני מפנה את זה למשרד החוץ ומחכה לתשובה

אליהו (אלי) רביבו:      הוועדה תקיים דיון מיוחד על משתלמים לחקלאות בהמשך למה שאמר אדוני המשנה למנכ"ל משרד החוץ ותנסה לשמוע את הבעיות ולהגיע להבנות וסיכומים, הוועדה מבקשת ממשרד החוץ לסיים את העברת הטיוטות וההבנות עם מרוקו כאמור על פי הסיכום בהתאם ללוחות הזמנים שכבוד השר הקציב לנו

אליהו (אלי) רביבו:      הוועדה מבקשת שוב מהרשות האוכלוסין לבחון שינוי בבחירת העובד הזר בהסכמים בילטרליים בראיון אישי בזום ולא ראיון מוקלט ולהעביר את תשובותיכם בהקדם האפשרי לוועדה

אליהו (אלי) רביבו:      אני מאוד מודה לכם

אליהו (אלי) רביבו:  הישיבה נעולה