הוועדה המיוחדת לחיזוק ופיתוח הנגב והגליל, כנסת 25, פרוטוקול מספר 30, 2023-06-19 00:00

יסמין פרידמן: בוקר טוב, אני פותחת את ישיבת הוועדה, תאריך 19

יסמין פרידמן: 06

יסמין פרידמן: 2023, השעה 9:30, ועדת נגב גליל, הנושא על הפרק זה חיזוק התעסוקה היכרות בין יהודים ובדואים בנגב, ואזור התעסוקה עידן הנגב שאני זימנתי

יסמין פרידמן:       אני ממש אומר כמה מילים בקצרה כי אין לנו הרבה זמן, וחשוב שבאמת ניתן ככה זכות דיבור לכל מי שהגיע, כדרומית, כמי שגדלה בנגב כמי שחיה בנגב, כל הנושא של שיתופי פעולה של חיים משותפים יהודים ובדואים הוא בנפשי, והוא צריך להיות בנפשם של כל המדינה

יסמין פרידמן:       מעבר לכך שהנגב הוא העתיד של מדינת ישראל, שאנחנו צריכים לטפל בו, ולדאוג לו, ולפתח אותו, ולהשקיע בו ולתכנן אותו, אני חושבת שעידן הנגב הוא דוגמה ומופת לשיתוף פעולה פורה מוצלח שהביא לשינוי אמיתי בשטח, ואם יש אתגרים נוספים אז מן הראוי שנפתח אותם, אז תודה לכל מי שהגיע

יסמין פרידמן:      יושב פה ראש המועצה ניר זמיר ויש מצגת, אני חושבת שאנחנו נעביר אליך את זכות הדיבור, שנעבור על המצגת הזאת שנבין מול מה אנחנו מתמודדים ומשם נמשיך בסדר?     

ניר זמיר: ברצון, קודם כל שלום שמי ניר זמיר ראש מועצת בני שמעון קדנציה ראשונה, מקווה להמשיך עוד קדנציה ונגיד מילה על עידן הנגב, אבל לפני זה חשוב להגיד שבני שמעון זה מועצה שיש שלושה דברים מאפיינים אותה, אני אומר את זה ממש במשפט על כל דבר, אחד המיקום שלה, אנחנו יושבים במרכז הנגב הצפוני, אנחנו חלק מאשכול נגב מערבי, זאת אומרת קשורים מאוד לנגב המערבי אבל גם בקשר עם הנגב המזרחי ובעיקר עם מטרופולין באר שבע שאנחנו עוטפים אותה

ניר זמיר:       המאפיין השני של בני שמעון, בתוך השטח של בני שמעון 400 אלף דונם, יושבת העיר רהט שהיום זה העיר הערבית הכי גדולה, לא הבדואית הערבית הכי גדולה, היא עקפה את נצרת מי שלא יודע וגדלה בקצב מאוד גדול, יושבת המועצה המקומית לקיה, תראבין שעבר ליד עומר ובעצם כל הישובים הבדואים בצד המזרחי של המועצה משיקים לגבול המועצה, ככה שנושא הבדואים הוא בתוכנו ואיתנו ומאוד משמעותי, אנחנו נדבר היום רק על חלק אחד, אבל חשוב לי להגיד שגם בית ספר למנהיגות בדואית כוכבי המדבר נמצא בתוך בני שמעון, בית ספר על שבטי, יש לנו עשרות מפגשים מגילאי גן דרך יסודי ותיכון בין יהודים לבדואים, מפגשים מדהימים של היכרות והכל, זאת זה חלק מהפעילות שלנו מהאוכלוסייה הבדואית, וכמובן גם אנחנו סובלים כמו שהם סובלים מבעיות של משילות למיניה

ניר זמיר:       הדבר המאפיין השלישי, זה באמת הפיתוח וההשפעה של בני שמעון על המרחב, זה לא התחיל אצלי זה התחיל זה איזה מסורת שהתחילה גם עם ראשי המועצה הקודמים, סיגל מורן מי שמכיר משה פאול, אבל התפיסה היא שאתה צריך להשפיע על המרחב, שטוב ברהט זה משפיע על בני שמעון, וזו הבנה שהיא מחלחלת לאט, כי בדרך כלל התגובה היא מה אנחנו צריכים, כל רשות רוצה לדאוג לעצמה זה בדרך כלל נקודת המוצא, ודווקא הבנה שאתה לא יכול איש להצלחה, בני שמעון באמת מועצה טובה מועצה איתנה חזקה, אבל אי אפשר להיות איש של הצלחה שמסביב יש רשויות בסוציו אקונומי או במצב קשה

ניר זמיר:      בסופו לדעת יש לך אחריות על כל המרחב, וההבנה הזאת שיש לנו אחריות על כל המרחב חלחלה לנקודה השלישית, שזה יוזמה שהובילו אתה יושב פה דרור מנהל החברה, אחת החברות הכלכליות שלנו, יש לנו שמונה חברות כלכליות גם זה יוצא דופן, אז יושב פה דרור המנכ"ל שהוביל את זה, יזמנו שורה של אזורי תעסוקה, עידן הנגב הוא הראשון שקם ואנחנו היום באזורי תעסוקה נוספים, כמעט בכולם שיתפנו רשויות בדגש על רשויות בדואיות, ומה שאתם רואים זה הדוגמה הראשונה המוצלחת

ניר זמיר:       עכשיו עידן הנגב זה אזור שבני שמעון פיתחו, יושב ליד צומת להבים, היום מי שמכיר יש שם סודה-סטרים קרגל הרבה מאוד מפעלים, דרך אגב כולו מאויש השטח, השטחים שלא מאוישים זה תביעות בעלות שבדואים זכו בהם וקיבלו, יושב פה שי מנהל המחוז מרמ"י, ירצה יתייחס אחרי זה קצת לנושא תביעות הבעלות, זה מרכיב מאוד משמעותי בנגד, אבל כל האזור הצפוני מאויש וחשוב להגיד, באזור הצפוני יש הצלחה מוכחת תכף אני אגע בה, אבל לפני זה חשוב להגיד להסביר, שבעידן הנגב בני שמעון בהסכמה שיתפו את רהט, נתנו להם את מרבית האחוזים ואת להבים, כולל את השטח, כולל חלק מהיטלי ההשבחה מי שמכיר זה מיליונים

ניר זמיר:       אז רהט היום 44% בהסכמה, בני שמעון 38%, ו-17% להבים, והשותפות הזאת עובדת נהדר, כל ארבע שנים יושב ראש ראש רשות אחרת או יושב ראש, לפני היה יוסי מלהבים, לפניו ראש העירייה של רהט

ניר זמיר:       ואני רוצה להגיד מילה על מה האזור הזה עשה, עם עימאד זה גם היה בחומר רואים את זה במצגת, האזור הזה הוריד את האבטלה ברהט מעל ל-40% נכון עימאד? אתמול הראית מספרים ושלחנו, צריך להבין כמה זה דרמטי, עכשיו האבטלה ברהט הייתה קרוב ל-30%, זאת אומרת זה לא האבטלה שאתם מכירים בממוצעים הארציים או ביישובים היהודיים, אבטלה עצומה בעיקר דרך אגב של נשים, ועידן הנגב הוריד את האבטלה הזאתי (מראש המפעלים שנבנו זה היו מפעלים עתירי כוח אדם) זאת אומרת סודה-סטרים זה הדוגמא המעסיק הכי גדול אבל לא רק הוא, אבל יפה שגם הוריד את האבטלה בעיקר בקרב הנשים הבדואיות, מי שיסתובב באולמות ייצור של סודה-סטרים יראה נשים לא רק בתפקידים של עובדות בתפקידים של ברצפת הייצור, תראו אותם ברמה כבר של מנהלי מנהלות של מחלקות אגפים מתקדמות, ואפילו יש יוזמה עוד לא קרתה של לעשות שם גן ששומר על הילדים, יש שם בעיה סטטוטורית, אבל תבינו את הרעיון איך להמשיך ולהתמקד בתעסוקה של נשים בדואיות, זאת אומרת הדבר הזה הוא פורץ דרך, ומה שקורה בעידן הנגב הוא פורץ דרך

ניר זמיר:       ואנחנו עשינו עוד דבר בעידן הנגב שהוא משמעותי, לקחנו והקמנו מבנה של 3,000 מטר שבמבנה הזה כולו מוקדש, הקמנו המינהלת המשותפת, ויתרנו על חלק מכספי הארנונה והשקענו בהקמת המבנה הזה לא מעט כסף, והמבנה הזה כולו מיועד לשיתופי פעולה בין החברה היהודית לחברה הבדואית, יש שמה מעוף, יש שם מכון סוויץ', אני לא ילאה אתכם, ויושבת שם גם החממה שנמצא פה ארנון קולומבוס המנכ"ל שלה אינגב, שהיא הבסיס לחלום הבא

ניר זמיר:       עכשיו מילה אחת על החלום הבא וזה גברתי היושבת ראש אני אסיים אני לא אאריך יותר מדי, בעצם אנחנו מול רמ"י וביחד עם רמ"י בשיתוף פעולה עם רמ"י מעולה, אני חייב להגיד במקרה הזה, עם שי ואם רמ"י ועם ינקי, אנחנו רוצים לפתח עכשיו את החלק הדרומי, החלק הדרומי זה החלק שמעבר לכביש 310, זה הכביש שהולך מצומת להבים לאשל הנשיא מי שמכיר, גבעות בר, תראבין בצד, והחלק הדרומי הוא פי שתיים בגודל, הוא פי שתיים בגודל מהחלק הצפוני שמפותח, ואנחנו כבר בעצם יש לנו את כל האישורים להתחיל לפתח אותו, אנחנו בשלב של תיכף עולים על הקרקע, אז בדרך כלל צצות תביעות הבעלות, אני חייב להגיד שרמ"י טיפל יפה מאוד עם הרשות להסדרת הבדואים בתביעות, למדנו איך לטפל בתביעות הבעלות בהסכמה ולא במלחמות, כמובן אבל יהיה אתגר וחלק מהמקומות נצטרך גם שם להגיע להסדרים כאלה ואחרים, אבל הכוונה לפתח את החלק הדרומי כולל מעבר מתחת לכביש 40 ישיר לרכבת של להבים

ניר זמיר:       ואנחנו רוצים בעצם בעקבות הקמת החממה רוצים לעשות שינוי, ובחלק הדרומי לקחת חצי ממנו או קצת פחות מחצי 30%, 40% ממנו, ולהסב ממפעלי עתירי ידע, אין בעיה מבחינת התב"ע לעשות את זה, להסב את זה למפעלי עתירי ידע, מה שנקרא ההייטק למיניהם

ניר זמיר:      עכשיו אני חייב להגיד מילה על ה-טק זה לא רק הייטק זה גם שאר הדברים שקשורים לתעשיות עתירות ידע, תראו אולי זה יפתיע פה חלק מהאנשים, מאשדוד מקו אשדוד, לא אשקלון לא קרית גת, אשדוד עד אילת יש 2%, 3% מההייטק בכמות המועסקים בכל מדד שתבדקו מההייטק במדינה, תבינו ואם תיקחו אותו דבר מיוקנעם צפונה תגלו שאותו דבר, קצת יותר, זאת אומרת אחוזים בודדים, תבינו שכל תעשיות עתירות הידע הם במרכז/ירושלים, זהו שם מתרכזות תעשיות עתירות הידע בישראל, ואנחנו מנסים ליצור בחלק הדרומי בעצם שינוי

ניר זמיר:       ואת זה, וזה הבקשה שלנו שהוועדה הזאת תיצור התייחסות כולל אחרי זה שאני מקווה שהממשלה תיצור החלטת ממשלה, כי אם נצליח לעשות את זה, ואנחנו רוצים להקים שם גם בית ספר מכללה להכשרת, בעיקר לאוכלוסייה הבדואית אבל לא רק להכשרה למקצועות האלה, ואם נצליח לעשות מהפכה בחברה הבדואית כמו שקרה הרפואה, שבאמת שורה של אנשים הולכים ולומדים מקצועות הנדסה, מקצועות מחשב ונקלטים בחברות האלה, תבינו איזה מהפכה

ניר זמיר:       ואני אגיד עוד דבר אחד, היום תיקחו את סמי שמעון ואוניברסיטת בן גוריון, יש ויכוח אם מחלקות ההנדסה בבן גוריון יותר מובילות בארץ או הטכניון, אבל מוסכם על כולם שבן גוריון מובילה בתחומי הנדסה, יש שם כמות הכי גדולה של מהנדסים הם לא נשארים בנגב, הם גומרים את התואר שלהם, באים מכל הארץ ללמוד בבן גוריון, אותו דבר במדעי המחשב, המחלה הכי מבוקשת היום אני חושב - -     

יסמין פרידמן: אותו דבר ברפואה גם

ניר זמיר: כן וגם ברפואה אבל הם לא נשארים, וזה פוטנציאל אדיר להייטק

ניר זמיר:       עכשיו החוכמה האתגר הזה לייצר הייטק ליד רהט הוא אתגר לא פשוט, אבל אני מאמין שכמו שהצלחנו להביא את כל התעשייה, כל המפעלים הגדולים היום מתעניינים באזור הזה, כי יש תחבורה נוחה, כי עדיין המחירים של השטחים זה לא מרכז הארץ, ולמדו והיום מבינים שאפשר לנהל את תעשייה ולא כל כך מפחדים מהפרוטקשן, הוכחנו שאפשר לעשות את זה באזור תעסוקה מאוד יפה מי שמבקר שם

יסמין פרידמן: ניר רק שאלה, מה בעצם עוצר אתכם? מה הבעיות? תימנה את הבעיות

ניר זמיר: הבעיות, אני אמנה שלוש, ארבע בעיות, אחד באמת זה הנושא של רוח גבית בעיקר לנושא של הכשרה ומכללות, היה שטח שיידענו לבית חולים, הוחלט שבית חולים עובר לבאר שבע זה בסדר, בית החולים השני בנגב רק שיהיה בבאר שבע, גם זה שלא יישאר חלום

ניר זמיר:       אנחנו מאוד מעוניינים להקים שם מכללה למקצועות, מה שנקרא להסבה למקצועות ההייטק למיניהם, זה הכרחי, זה חשוב, בלי זה לא נוכל גברתי היושבת, לא נוכל לתת לאותו בדואי שחולם לא להיות מנהל מחלקה בסודה-סטרים, בדואי או בדואית, אלא להיות הייטקיסט שמרוויח 30 אלף וצפונה זה חלום בהישג יד, אבל בלי הכשרה לא נוכל לעשות את זה

ניר זמיר:       דבר שני זה באמת מאמץ ממשלתי כולל תקציבים של המשרדים השונים, רצוי מבחינתנו בהחלטת ממשלה, לעזור לפתח, לא רק רמ"י שייתנו את הכסף, לעזור לפתח שם את כל האקוסיסטם, זה צריכים מסעדות ליד, צריכים נוי יפה ליד, אם לא נעשה את זה הם לא יגיעו לשם ההייטקיסטים, אנחנו מדברים איתם

ניר זמיר:       אפילו דבר פשוט, אני אספר לך ככה דברים שאנחנו עימאד וארנון, עימאד הוא המנכ"ל של האזור תעסוקה הזה וארנון, שניהם יושבים פה לצידי, אפילו מעבר בקורקינטים או באופניים חשמליות מהרכבת היום לעידן הנגב לא קיים, זה דברים שאנחנו מתלבטים איך עושים אותם, דברים נראים קטנים אבל זה מה שיביא אותם, אז זה דבר אחד

ניר זמיר:       דבר שני זה מת לקשור, חסם שני זה כל נושא תביעות הבעלות שדיברתי, אנחנו צריכים את עזרת המדינה, בסך הכול יש לנו אותה אבל צריכים דחיפה להגעה להסכמה

ניר זמיר:       והאתגר השלישי, הוא באמת לבוא ולתת לנו ברמה נקרא לזה ככה של המדינה, לנסות לכוון ולעזור לנו, את הגופים הגדולים שיש לעתירי הידע, אינטל זו דוגמה למהפכה שהוא עשה בקרית גת, לנסות לכוון אותם לאזור הזה, להגיד להם תראו למרות שזה דרום וזה לא המרכז והכול, זה הדבר הבא, ופה אנחנו צריכים תמיכה של מדינה, אנחנו קשה לבד, דרך אגב את המהפכה בתעשייה עשינו דיי לבד

יסמין פרידמן: אבל צעד אחד אחורה, אני זוכרת אם אני לא טועה, שקודם כל צריך להגדיר את השטח כמקום לתעשייה שאינה מסורתית בלבד, מה זה אומר בעצם?     

ניר זמיר: דרור אתה רוצה להתייחס לזה איפה דרור?     

דרור קרואני: כן התב"ע מאפשרת תעשיית עתירת ידע, יש לה את כל המגוון שם

יסמין פרידמן: אז לא צריך לשנות תב"ע?     

דרור קרואני: לא צריך לשנות תב"ע, מבחינה סטטוטורית, מבחינת יכולת לעלות על הקרקע אנחנו מוכנים

יסמין פרידמן: זה מקובל על אנשי המקצוע? כאילו זה בסדר אין לנו שום בעיה? רמ"י פה?     

שי קרפ: בוקר טוב אנחנו מתואמים עם בני שמעון לחלוטין

יסמין פרידמן: מדהים

ניר זמיר:  רק גברתי היושבת ראש מילה אחרונה, אני קודם כל, נושא המכללה חשוב לי לומר שזה עלה אתמול בסיור מחנה הממלכתי בעידן הנגב, ממש מקרה ואלון היה שם חבר הכנסת אלון שוסטר, עלה שם, כל פעם עולה מרט מאוד חזק, בכלל מראשי רשויות ערבים, תקימו מכללה שלא ילכו ללמוד לא בחברון ולא בשכם, חוזרים משם הבנים שלנו הבנות שלנו חוזרים הרבה יותר קיצוניים, זאת אומרת ברור לכם שהם לא חוזרים ציוניים אחרי שהוא לומד במכללה בחברון, והיום הרבה מאוד בדואים בגלל מחסום שפה הולכים ללמוד שמה, אז אומרים לנו תעשו לא רק צריכים ללמוד עברית, אתמול היה דרך אגב קטע מדהים, שבמכון סוויץ' הציגו, נערות צעירות בדואיות וצעירים בדואים הציגו באנגלית, ושאל אותם חבר הכנסת בני גנץ, יושב ראש המחנה הממלכתי, למה אתם אומרים באנגלית כי בגלל ההייטק? אמרו לו לא, כי אין רמת עברית מספיק טובה, זאת אומרת ההצגה תחשבו על זה, הצגה באנגלית במקום בארץ ישראל, מרכז, זה מראה את גודל הבעיה שלנו, אז הנושא הזה של הכשרה בתוך, צמוד לרהט, צמוד למלא יישובים בדואים, אני חושב שזה מהפכה לנגב, בכלל הנושא הזה יכול להיות מהפכה לנגב עם בסיסי צה"ל שבאים, אז אני מודה לך גברתי שזימנת את הפגישה, אני חושב שעצם הפגישה חשובה

יסמין פרידמן: תודה

יסמין פרידמן:  תיכף נראה נשאל עוד קצת שאלות על תקציבים

יסמין פרידמן:  אבל אני רוצה לתת לחבר הכנסת אלון שוסטר

אלון שוסטר: תודה חברים, אני א' תודה, תודה לך יושבת ראש ממלאת המקום, על היוזמה המאוד חשובה ומעוררת ההשראה, ותודה ליושב ראש, יבושש אבל יגיע

אלון שוסטר:      אכן במפגש אתמול של אייזנקוט, שני הרמטכ"לים שמנסים לכתת את חרבותם לאתים ולעפרונות, אנחנו ראינו מקום שבו הייתי אומר בניגוד, אני עכשיו רץ כמו כל חברי הכנסת בין הוועדות, אז אנחנו עסוקים במה? בדגים כן, אצל מירב כהן נעסוק בתלושים למזון למי שאין לו, ואחר כך פיצויים לנפגעי הסבב האחרון בעוטף עזה, אבל פה עוסקים בחכות, פה עוסקים בללמד את האנשים לאהוב את הים כמאמר האמרה הידועה, ולמדוד את אורך הרוח ואיך בונים אוניות בהקשר הזה, בקיצור נעשים שני דברים חשובים בעידן הנגב לטעמי

אלון שוסטר:       פעם אחת מדובר בשותפות יהודית ערבית, שהיא למופת כאשר אנשים שחיים באותו תא שטח באותו אזור מרגישים מחויבות, ושמים בצד מרכיבים מסוימים בזהות שלהם, ויודעים שעתיד הילדים והנכדים שלהם תלוי בשיתוף הפעולה שלנו בדור הזה, מעורר השראה, והדבר השני עוסקים בחשוב, בחשוב לאורך זמן

אלון שוסטר:       ופה כל מה שאני, אני מעריך את זה שאתם באים הנה, אני קצת מרגיש לא בנוח, כי זה היה צריך להיות פשוט ומובן מאליו, ואנחנו קרי מוסדות השלטון במדינת ישראל, לפחות הרשות המבצעת קצת המחוקקת צריכים עזרה מהשופטת, התקשורת אני מקווה שמפרגנת, היו צריכים לרדוף אחריכם ולתת לכם ולשכמותכם את כל הסיוע, ובעצם השאלה היא, מה צווארי הבקבוק? מה אתם צריכים כרגע? אני שמח לשמוע שבחלקים מהרגולציה מהתכנון מסוגיות הקניין אתם יודעים להתקדם, יש בטח נושאים כספיים, נושאים של תיעדוף, וכמובן זה צריך להגיע להחלטת ממשלה, ואני מבקש להעביר ליושב הראש של הוועדה את הבקשה שלי, בטח טריוויאלי לשמוע מה הצרכים ולעקוב מול משרדי הממשלה, על החלטת הממשלה שתעקוב אחרי הפיתוח החיוני הזה

אלון שוסטר:       ואני אני לא צריך להגיד לכם שאני מקווה שלא תישברו, כי זה מקום החיים שלכם, אתם לא תישברו, אני מקווה שאנחנו לא נאבד עניין, אנחנו פה בירושלים בבניינים השונים, תודה רבה לכם

יסמין פרידמן: יש לנו פה נציגים של נגב גליל משרד נגב גליל? היי מה השם?     

לילך ניסים: לילך ניסים

יסמין פרידמן: היי לילך מה התפקיד שלך?     

לילך ניסים: מנהלת תחום רשויות ופיתוח אסטרטגי

יסמין פרידמן: אני לפי מה שהבנתי, אמור להיות בתקציב, זאת אומרת מתוקצב במשרד נגב גליל כ-15

יסמין פרידמן: 5 מיליון שאמורים להגיע מהמשרד שלכם לטובת הנושא הזה, רציתי לדעת אם זה מופיע בתקציב של 2023, 2024?     

לילך ניסים: את זה אני לא מכירה, אני כן מכירה איזשהו פרויקט שיש לנו עם נגב מערבי, פרויקט לקידום תעסוקה בעידן הנגב

יסמין פרידמן: זה, זה לא?     

לילך ניסים: לא, זה פרויקט שאנחנו נותנים בו 4 מיליון, מתוך 7 מיליון ומשהו שזה עלות הפרויקט, בפרויקט הזה בעצם מוקמים ארבעה מרכזים, אחד מהם הוא ברהט בעידן הנגב, זה איזשהו פרויקט שבעצם אמור לתת תעסוקה לפוטנציאלית 80 אנשים, הוא נמצא ממש בשלבי הקמה, זאת אומרת שלפי המידע שלנו ב-1

לילך ניסים: 10 כבר אפשר להתחיל להשיג שם אנשים

ניר זמיר: נשים, נשים רק לנשים, סליחה של חנה רדו הפרויקט מה שנקרא, אצלנו קוראים לו עידן הנגב 19, מי שמכיר את חנה רדו יזמת, אנחנו הולכים לפתוח שמה רק לנשים בדואיות ויהודיות ביחד, כנראה בתחומי שיווק דיגיטלי, עכשיו עימאד מכשיר את המשרדים בדיוק, אבל שמה צריך תמיכה, שם חסר הרבה כסף, בינתיים אנחנו שמים, רק הרשויות שמים כסף שמה, אז אם יש אם יש 4 אז אני מקווה שזה יגיע הכסף אני לא, זה חדשה טובה

יסמין פרידמן: אז לא ידעתם?     

ניר זמיר: ידעתי שיש 1 מיליון, 0

ניר זמיר: 5 מיליון

לילך ניסים: זה חדשה מאוד ישנה האמת היא, מ-2017 כבר

ניר זמיר: אז תחדשו אותה

לילך ניסים: אז מחדשים אותה כל הזמן, החל מהיום

יסמין פרידמן: אז קיבלתם התחייבות ל-4 מיליון הרגע זה מתועד, אבל ניר, פה רשום לי שבעצם התקציב להקמת האזור החדש שהפיתוח של האזור של האונה הדרומית, שאמור להגיע תקציב של 15

יסמין פרידמן: 5 מהמשרד לפיתוח נגב גליל, משרד התמ"ת הרשויות המקומיות והשותפות, אתם קיבלתם איזושהי התחייבות מנגב גליל על זה?     

ניר זמיר: לא, לא קיבלנו

שי קרפ: אנחנו נתנו להם קדם מימון כדי להתקדם בסיפור הזה, אבל אני רוצה גם לומר מספר מילים

יסמין פרידמן: בטח

שי קרפ: כל הנושא של פיתוח וקידום התעסוקה בדרום בכלל ובמגזר הבדואי בפרט הוא מאוד מאוד חשוב, בואו נשים וגם נאמר ככה, הדרום שהוא העתודה של מדינת ישראל להתקדם, גם מבחינת שטח, גם מבחינת יכולת של גידול אוכלוסייה וגם מפיתוח, נמצא ברובו בדרום עקב זמינות של שטח, ולכן הוא מאוד מאוד חשוב, הוא חשוב גם בכלל לאוכלוסייה הבדואית, כי אנחנו לא רוצים לייצר פערים בין מעמדות, זאת אומרת לייצר אוכלוסייה מצד אחד ברמה מסוימת - -     

יסמין פרידמן: לא, זה כבר קיים זה לא לייצר, זה קיים אתה לא רוצה להעמיק

שי קרפ: נכון, אנחנו לא רוצים להעמיק את זה ולהרחיב את זה נכון נכון, ולכן אנחנו שמנו סוג של יעד מאוד מאוד חשוב כדי לקדם את התעסוקה, אנחנו בני שמעון הם מודל מאוד מאוד מוצלח של רשות מקומית שהרימה את הכפפה, נכון הם נמצאים בחלק גדול מאוד של הרשויות, והם הקימו ואנחנו מדברים כרגע על עידן הנגב אבל יש לנו גם את צומת שוקת, ויש לנו ליד מול שגב שלום את המרלו"ג, המון המון מיזמים שיכולים לתת מענה

שי קרפ:       אבל מעבר לזה גם בתחומי הרשויות המקומיות הבדואיות, אנחנו צריכים לתת פתרונות, זה גם נותן תעסוקה וגם נותן ארנונה לרשויות שמתמודדים עם אתגרים מאוד מאוד לא פשוטים, בשנתיים האחרונות שיווקנו קרוב ל-80 מגרשים, יש לי פה איזה סוג של פילוח ככה זה, שמונה בכסייפה, בתל שבע, ברהט כמה, באלקסום שבעה, בערערה 13, בשגב שלום, זאת אומרת אנחנו כל הזמן במטרה לקדם את זה, והיוזמה של בני שמעון מציבה סוג של רף מאוד מאוד מאוד מיוחד, כי היא מביאה איתה גם מקצועיות מאוד מאוד רבה, אנחנו רואים בזה סוג של יעד מאוד מאוד חשוב בכלל בפיתוח הנגב וקידום של האזור, אנחנו מאוד מקווים שגם זה יצליח ויקרום, עידן הנגב כבר יצא לדרך הוא סוג של הצלחה, צריך לשכפל את זה ולהעתיק את זה ולהעמיק את זה הלאה

יסמין פרידמן: תודה

יסמין פרידמן:  ניר יש לכם איזושהי הערכה - -     

שי קרפ: העניין הוא עוד משפט, יש פה עוד שותפים לסיפור הזה, בסופו של דבר אנחנו צריכים בחלק מהרשויות במקרה הזה אנחנו צריכים את רשות הבדואים, שהיא גם פועלת היא גורם מפתח, יש לנו את משרד הכלכלה שמלווה, אני לא ראיתי פה נציגים של משרד הכלכלה, אבל יש משרד הכלכלה שהוא גם ממליץ בעסקאות הפטור, והוא גם גורם שהוא נותן סבסוד פיתוח, אנחנו צריכים פה שותפות באמת לתהליך, הם שותפים שלנו לדרך הם פשוט חסרים פה, אבל יש להם הרבה מה לומר בנושא

אמל ביבאר: אופיר יוספי כאן?     

אופיר סופר: כן כן, אני אציין רק, אני ממשרד הכלכלה ואני מהרשות להשקעות במשרד הכלכלה

יסמין פרידמן: תשקיע

אופיר סופר: תיכף אני אסביר לך

יסמין פרידמן: אתה הבן אדם הנכון

אופיר סופר: אנחנו משקיעים לא מעט, רק בהתייחס למה שנאמר פה אני חושב שמי שרלוונטי לסיפור הזה נורית, בדיוק מינהל אזורי תעשייה במשרד הכלכלה, שהם אחראים על פיתוח הקרקע ופיתוח אזורי התעשייה, אני לא חושב שהם כאן, אבל אם כבר התפרצתי ונזרקתי פנימה, אני אפרט טיפה על מה שאנחנו עושים ברשות להשקעות

אופיר סופר:       אז כמו שאמרתי שמי אופיר יוספי, אני סגן הרשות להשקעות במשרד הכלכלה, אנחנו מפעילים מגוון מסלולי סיוע לתעשייה במגוון תחומים, כמו גם מסלולים לפיתוח הון אנושי, אז ראשית לגבי מה שנאמר פה גם אזור התעשייה עידן הנגב וגם כל האזורים שסביבו הם גם תחת ההגדרה של אזור פיתוח א', כלומר הם רשאים למענקים, לקבל מענקים מכוח חוק עידוד השקעות הון, זאת אומרת, לכשיקומו מפעלים נוספים או חברות נוספות שם, הם יוכלו להגיש בקשות ולקבל סיוע מהרשות להשקעות

יסמין פרידמן: אתם מכירים את זה ניר? כן? אוקי

אופיר סופר: זאת אומרת, בחלק הנוכחי של עידן הנגב יש כבר חברות כמובן שקיבלו מענקים, זאת אומרת זה לא משהו חדש

אופיר סופר:       בעניין של האוכלוסייה הבדואית באופן ספציפי, יש לנו הוראת מנכ"ל ייעודית להעסקה של עובדים מהאוכלוסייה הבדואית בנגב, בעצם אנחנו מפעילים מסלול שבו מעסיקים רשאים להגיש בקשה לתמיכה על ידי הרשות להשקעות, הם מקבלים סיוע בגובה 30% מעלות ההעסקה של העובד למשך שנתיים, במקרה של נשים זה 35%, כלומר זה אפילו יותר גדול, בשנה שעברה התקציב של התוכנית הזו היה 10 מיליון שקל, וכתוצאה מזה הועסקו עוד בערך 170 עובדים חדשים, זה עובדים חדשים, כלומר אנחנו מוודאים שהמעסיקים שומרים על כמות המועסקים הבסיסית שלהם, ומוסיפים את העובדים שהם דיווחו עליהם

אופיר סופר:       אז כמו שאמרתי בשנה שעברה זה הביא לעסקה חדשה של כ-170 עובדים מהאוכלוסייה הבדואית, השנה זה אמור לרוץ באותה מתכונת כלומר בערך 10 מיליון שקל, התוכנית הזו מכוח החלטת ממשלה 1279 אם אני לא טועה, שבעצם הגדירה בדיוק את זה, עידוד ההעסקה של האוכלוסייה הבדואית בנגב, זה מהצד שלנו, כמובן שיש לנו עוד הוראות מנכ"ל ועוד מסלולים שרלוונטיים לתעסוקה, ביניהם גם אחד שייעודי לשכר גבוה שמיועד גם לחברות בתחום הטכנולוגי, כלומר ככל שגם זה יקרה ויהיה רצון להעסיק עובדים גם מהאוכלוסייה הבדואית במשרות בשכר גבוה, או בתחומים שמוגדרים אצלנו בהוראה, אז כמובן שהחברות באזור הזה גם יוכלו לגשת וליהנות

יסמין פרידמן: תודה, בשביל זה אנחנו צריכים שהאונה הדרומית תקום, אבל אני רגע אעשה איזשהו - -     

ניר זמיר: אני רק חשוב לי גברתי כן להגיד למשרד לכלכלה, עם כל העזרה יש לנו עכשיו ויכוח איתם על החלק הצפוני, שאומרים לנו תיקחו את ה-7 מיליון מתוך 9 שכבר תוקצבו, ובזה נסיר אחריות ואי אפשר להסיר אחריות צריכים להבין את זה, כי חלק מהמפעלים שם עוד לא נבנו וברור שנבנה מפעל אז זה גם יכול לפגוע בתשתיות, ואז עוד פעם הכל נופל על הרשויות, והרשויות הוכיחו שהיו הרבה מאוד שנים שבנינו את בית עידן הנגב שהרשויות ויתרו על 50% מהארנונה לטובת עידן הנגב, אבל גם הממשלה צריכה לשים את זה, העניין של משרד הכלכלה המעורבות שלכם היא טובה, אבל והיא חייבת להיות הרבה יותר מאסיבית, גם בקשרים האלה יש לקיחת אחריות עד סוף הפיתוח

יסמין פרידמן: תודה חבר הכנסת יוסף עטאונה מהנגב כמובן

יוסף עטאונה: תודה רבה יסמין, אני קודם כל מברך על קיום הדיון החשוב הזה בנושא חיזוק התעסוקה וגם אזורי התעשייה בנגב, אני חושב שהדוח האחרון של גם מבקר המדינה חושף בצורה מאוד בולטת את אחוז חסרי המעש בקרב הצעירים הערבים הבדואים בנגב, שזה האחוז הכי גבוה בין כל האוכלוסיות, ולכן פיתוח גם אזורי תעסוקה וגם תעשייה הוא מאוד חשוב, וגם אי אפשר להתעלם מכל גל של העוני של אבטלה, וגם אלימות שפוקדת את החברה הערבית היום וגם הבדואית בנגב, וברור שברגע שאין תעסוקה זה גם אחד הדברים שיכולים לתרום לעלייה של כל הנושא של האלימות

יוסף עטאונה:       ולכן חשוב מאוד שכל משרדי הממשלה הנוגעים בדבר כן להתגייס יחד למען פיתוח אזורי תעשייה במיוחד משותפים כמו עידן הנגב, וגם אני מנצל את הדיון שכן להרחיב את החלק השני של עידן הנגב ולהמשיך אותו ולא להתעכב

יוסף עטאונה:       הנושא השני שרציתי לעלות הוא גם האזור המשותף של שוקת שדובר עליו בין הישובים שם, שכבר 10 שנים מדברים עליו, מנסים לקדם אותו ומשום מה הוא תקוע עד רגע זה, אשמח לקבל תשובות ברורות לגבי אזור התעשייה המשותף בשוקת

יוסף עטאונה:      הדבר הנוסף השלישי הוא אזור התעשייה בערערה בנגב, שמשום מה גם תקוע ולא מתקדם וצריך לקדם אותו, גם תשובות והתייחסות צריך להיות גם לפרוטוקול, כי גם תפקידנו בוועדה לעקוב אחרי הדברים, ובכלל צריך גם בכל האזורים, בכל היישובים יחד עם הרשויות המקומיות, גם לעודד יוזמות מקומיות שיעודדו תעסוקה, וגם אזורים משותפים בתוך המרחב

יוסף עטאונה:       אני מאמין שאי אפשר לפתח את הנגב בצורה ברורה כמו שרבים מדברים בלי שיתפי פעולה בין ערבים ויהודים במרחב הזה, האוכלוסייה הערבית הבדואית בנגב היא 37% מכלל האוכלוסייה בנגב, צריך לראות בה משאב ומשהו חשוב לפיתוח הנגב בכלל, מי שינסה להתעלם מהאחוז הזה, לא לקחת אותו בחשבון בפיתוח הכללי, לא יתפתח הנגב לשום מקום, תודה רבה

יסמין פרידמן: תודה

יסמין פרידמן:  ניר שאלה, יש לכם איזושהי הערכה אם מפתחים את האונה הדרומית, כמה מקומות תעסוקה זה יניב כסף?     

ניר זמיר: עימאד בבקשה תתייחס

יסמין פרידמן: רק שם ותפקיד לפרוטוקול

עימאד סאנע: עימאד סאנע מנכ"ל עידן הנגב, אני מברך ומודה לשותפים שלנו ממשרדי כלכלה, רמ"י, משרד הכלכלה והרשות לפיתוח התיישבות בנגב

עימאד סאנע:       אבל אני רוצה להגיד שני דברים ברשותך, זה מאוד מבורך ואנחנו מברכים על כל יוזמה להקמת אזורי תעשייה, שבאמת יוכלו לשלב את החברה הצעירה שלנו, ואם מדובר בחברה הבדואית ש- 63% ממנה בגילאים 18 עד 45, שכל אחד שאנחנו משלבים אותו במעגלי תעסוקה אנחנו אוטומטית אותו ממעגל האבטלה, וכך אנחנו מוצאים אותו ממעגל הפשיעה שזה שני מעגלים מאוד חופפים

עימאד סאנע:       אבל אי אפשר להסתכל על הנגב בהתעלם מזה מנתון מאוד חשוב, שהיום כפי שציין חבר כנסת עטאונה, 37% מהנגב נפת באר שבע הם בדואים, בעתיד ב-2025 אנחנו אמורים להגיע ל-46%, כל יוזמה שהיא לא יוזמה אזורית שלוקחת בחשבון שיש כאן מנוע צמיחה אדיר בתוך החברה הבדואית, כפי שאני תמיד אומר שחסר לו שני דברים, אחד דרך והגה, במיוחד היום בהעדר מנהיגות שלנו, אנחנו רואים בפתרון של כל הסוגיות, גם את יודעת מה גם סוגיית הפוליגמיה, כשאנחנו מעסיקים אישה אנחנו מעצימים אותה, כשאנחנו מעצימים אישה היא יכולה לעמוד, ותיסלח לי אלהואשלה חבר כנסת, היא יכולה לעמוד בפני בעלה ולהגיד לו, לא אני לא מסכימה שתתחתן עם אישה שנייה, כשאנחנו מדברים על אבטלה - -     

וליד אל-הואשלה: זה לא קשור לדיון זה לא קשור עם כל הכבוד

עימאד סאנע: אני יודע אני יודע, אני אתייחס לנקודה מה שאמרת, התרומה של עידן הנגב כשאנחנו מדברים על הורדת שיעור האבטלה, היום מועסקים 2,800 עובדים, כש-35 עד 38 הם מהחברה הבדואית, כמעט מחציתן הם בחורות שהשתלבו, הצליחו להשתלב במעגלי תעסוקה, במיוחד בחברה שהיא מסורתית שמאוד קשה לשלב נשים

יסמין פרידמן: אני שואלת על האונה הדרומית, אם יש איזושהי הערכה והיה והכל שם יתפתח ויוקם, כמה מקומות תעסוקה זה יספק?     

עימאד סאנע: אנחנו מעריכים בסביבות 15 אלף

ארנון קולומבוס: אולי חשוב להגיד בתעשיות שאנחנו מכירים - -     

יסמין פרידמן: שם ותפקיד לפרוטוקול

ארנון קולומבוס: ארנון קולומבוס, מנכ"ל חממת אינגב, שיושבת בעידן הנגב ופועלת בכל הנגב, ואני מגיע מ-30 שנה בתעשייה, ואני יכול להגיד שהעשיות האלה שנמצאות באזורים כאלה ואחרים מעסיקות בממוצע, הסטטיסטיקה זה שלושה אנשים על כל אדם שעובד בתוך התעשייה נמצא בשירותים ההיקפיים, ולכן החשיבות האדירה של הקמת מרכזים כאלה, כיוון שכל מרכז כזה מעסיק אולי 15 אלף עובדים, מסביבם יעבדו עוד 45 אלף עובדים בתעשיות שתומכות, אם זה הובלות, ואם זה לוגיסטיקה ושירותים נלווים, לכן הפיתוח פה הוא הרבה יותר גדול מעצם ה-15 אלף עובדים, וגם פה אנחנו רוצים שהשכר הממוצע יהיה מגוון ברמות אחרות לגמרי, וזה תוספת

וליד אל-הואשלה: כמה מועסקים היום בתוך עידן הנגב?     

יסמין פרידמן: 2,800 זה מה שהוא אמר הרגע

וליד אל-הואשלה: ומה אחוז האבטלה בעיר רהט לפני ואחרי?     

עימאד סאנע: היום אנחנו הנתון המעודכן ביותר על אחוז האבטלה, אחוז של 17% ב-2014, היום עומד על 7

עימאד סאנע: 55 2023

יסמין פרידמן: הייתה ירידה, הם הציגו את זה בהתחלה, ירידה של 40% באבטלה בעיר רהט, זאת אומרת שזה פרויקט שהוא דוגמה ומופת לשיתוף פעולה ותעסוקה לשני המגזרים, אבל באמת חשוב לי לתשומת ליבך נגב גליל, אנחנו מדברים על פרויקט שיביא בסופו של דבר לעוד 15 אלף מקומות תעסוקה, זה משהו שאי אפשר להתעלם ממנו, אגב לא רק לאוכלוסייה הבדואית גם לאוכלוסייה היהודית ישראלית, כולנו צריכים עוד מקומות עבודה בנגב, טוב אנחנו נכניס את זה לסיכום של הדיון וצריך לשבת לשר על הצוואר אני טובה בזה

יסמין פרידמן:       חבר הכנסת אתה רוצה לומר כמה דברים?     

וליד אל-הואשלה: כן כן, אני השתתפתי בדיון לפני שבועיים אצל ידידי מיקי לוי בביקורת המדינה, והדוח מראה בבירור שיש יש לנו בעיה בצעירים שלנו בגילאים בין 18 ל-24 הם חסרי המעש אצלנו, ואנחנו היום כולנו ממוקדי מטרה על מנת להוציא את הנוער הזה מהמעגל שהוא נמצא בו, ולכן אחת המטרות שלנו היא להקים כמה שיותר אזורי תעשייה בכפרים הבדואים בנגב, ואנחנו ראינו את המודל של עידן הנגב, הוא מודל שהצליח כמובן

וליד אל-הואשלה:       ואנחנו כאן נמצאים ומבקשים ממשרדי הממשלה, עידן הנגב משרת את תושבי להבים, תושבי בני שמעון ותושבי רהט, המטרה של כולנו שהחברה כן תשתלב בתוך החברה הישראלית, שהצעירים שלנו כן ישתלבו בחברה הישראלית שיהיה להם אופק, ולכן אנחנו נמשיך ללחוץ על גורמי הממשלה, על השרים שמופקדים על ענייני הנגב, על מנת שייתנו תקציב לנושא הזה, ולהגדיל את עידן הנגב וגם להשקיע בו, כי כל השקעה היא השקעה לכלל תושבי הנגב ולא רק לחברה הבדואית, תודה

יסמין פרידמן: תודה

יסמין פרידמן:  ואיל כיוף הוא פה? תציג את עצמך רק

ואיל כיוף: ואיל כיוף מנהל אגף תיירות כפרית במשרד התיירות, אז ככה אנחנו בעקבות החלטת ממשלה תיקנו אותי 1279, אנחנו רוצים להקצות 7 מיליון שקל ביחד עם משרד החקלאות ופיתוח הכפר ובשלב יותר מאוחר עם משרד נגב גליל, כדי לפתח את המוצר התיירותי הבדואי בדרום, אנחנו היום עושים את זה בצפון בהצלחה די גדולה, עשינו את זה בישובים הדרוזים מי שיודע ומכיר וכבר ביקרתם, אנחנו רוצים להעתיק את המודל הזה לכפרים הבדואים בדרום והפוטנציאל שם ענק

וליד אל-הואשלה: מה עשיתם שם?     

ואיל כיוף: אנחנו עשינו בשלב הראשון מיפוי של כל העסקים, - - אגב 90% מהמועסקות בענף התיירות שזה סדר גודל של מאות נשים ביישובים הבדואים בדרום

ואיל כיוף:       אנחנו רוצים לעשות שני דברים, אחד לאפשר עידוד הקמת יחידות אירוח ביישובים, אנחנו מזהים שיש בעיה סטטוטורית שם מבחינת היתרים ורישיונות, אז אנחנו מנסים לעסוק באסדרה ראשונית שתאפשר לנו לפחות לתת מענק מינהלי 20% מגודל ההשקעה לכל יזם שרוצה להקים צימר או יחידת אירוח, ואולי גם אטרקציה, תלוי בשלבים שנתקדם בכל מה שקשור לסטטוטוריקה, והדבר השני זה שיווק, אנחנו רוצים לערוך שם פסטיבלים, אירועים שיחשפו את המוצר, עוד פעם כבר ביקרתם, נעשה את זה, יש כל מיני עכשיו הצעות לשמות שיכולים ככה למתג את התיירות הבדואית בדרום, ולעשות לפחות שלושה אירועים בשנה ביישובים האלה כדי לחשוף את המוצר, להביא את עם ישראל בשלב הראשון ליהנות מהמוצר הזה, ובשלב השני יותר תיירות נכנסת תיירות מחו"ל

ואיל כיוף:       אז אנחנו עכשיו לפני שבוע התחלנו ביחד עם מנכ"ל משרד התיירות, מנכ"ל משרד החקלאות והצוותים המקצועיים להכין תוכנית על פי החלטת הממשלה, זה המשימה שלנו בהחלטת הממשלה, ואת התוכנית אנחנו בדרך כלל מקימים ועדת היגוי שמורכבת מראשי הרשויות, ממחליטנים, ושם אנחנו בונים תוכנית עבודה ביחד איתם כדי באמת להתקדם בנושא הזה, אז שנת היעד היא 2026 אבל אנחנו ננסה לעשות את זה הרבה הרבה קודם

יסמין פרידמן: אני מברכת על ההחלטה הזאתי, החלטה נכונה

ניר זמיר: גברתי, רק מילה אחת למשרד התיירות, קודם כל תמסור דרישת שלום למנכ"ל אנחנו חברים טובים, אבל בעידן הנגב מתוכנן רחוב שוק, ועד היום לא היה שום תמיכה של משרד התיירות, אני מאוד אשמח, זה פרויקט שאפשר לממש אותו אם תהיה תמיכה באופן מיידי והוא משמעותי מאוד, עוד פעם לקידום התיירות, זה גם אני אומר בכנות, יותר קל להביא לשם, זה המבואה של רהט, יותר קל להביא לשם אוכלוסייה שקצת חוששת, משם יראו שהשד לא נורא ומשם להכניס אותם לתוך רהט, לכן זה אינטרס עצום לפתח שם את התיירות, ועד היום משרד התיירות לא עזר לנו בקטע הזה

ואיל כיוף: אז אנחנו היום עוזרים דווקא לרהט, הם הגישו בקשה במסגרת קידום והקמת תשתית תיירותית ציבורית, בוואדי, סליחה שכחתי את השם, אולי שם אחר אני לא זוכר, אנחנו שהגישו לנו בקשה ונדון בה באוגוסט, להקמת שם קמפינג מתחמי קמפינג, קמפינג אוהלים, אוהלים לאחסון מלונאי, ואטרקציה תיירותית אוהל בדואי, זה יהיה בדיונים באוגוסט, אז אם כן אתם רוצים שאנחנו נממן צריך להגיש על פי הקול הקורא שמפורסם כל שנה, הקמת תשתית תיירותית ציבורית

יסמין פרידמן: יפה

יסמין פרידמן:  יצחק רוס פה?     

יצחק פינדרוס: כן, כבאר-שבעי לבאר-שבעית

יסמין פרידמן:  תציג את עצמך רק לפרוטוקול

יצחק פינדרוס: אז אני יצחק רוס, מנהל מינהל חברה ונוער במחוז דרום, אנחנו בסעיף של ג'ו אלון, אנחנו מאוד בעד, יש את פלטפורמות גפן, שמה אני דיברתי עם ליאת, כרגע הם תחת המועצה לשימור אתרים, אני מבין שבפברואר הם ייכנסו כעצמאיים ואז נוכל, במחוז דרום מנהל המחוז שם את חיים משותפים על סדר שולחנו באופן תמידי, ישנה ועדה, יש המון פעולות שאנחנו עושים מגן ילדים עד תיכון, זאת גם שמענו אותך בוועדת הפרס, התרשמו מאוד, אנחנו בעד, אנחנו בעד כל דבר שקשור, ואנחנו גם מאוד מאמינים שחינוך הוא אבן היסוד לחיים משותפים, לחיות ביחד ליצור רקמה אנושית אחת

יסמין פרידמן: יצחק זה נכון, אבל מרכז ג'ו אלון למרות שזה נושא אחר, הוא פרויקט מאוד מאוד ייחודי, שמשקיע בעתיד של החיים המשותפים יהודים בדואים, וכרגע הכל נופל על המועצה, ודרוש, דרושה עזרה תקציבית ממשרד החינוך כדי לפתח את הפרויקט הנפלא הזה, כי מגיעים לשם ילדים מגיל הגן נכון? אני זוכרת

יצחק פינדרוס: כן כן מגיל גן

יסמין פרידמן: מגיל הגן, ולומדים לחיות ביחד ולשחק ביחד ולהכיר אחד את התרבות של השני, אני לא יכולה להסביר לכם, אתה תושב הנגב אתה יודע, עד כמה זה הכרחי למורכבות שלנו התושבים שחיים בנגב

יצחק פינדרוס: לכן אני אומר, יש את פלטפורמת הגפן, שם אנחנו יכולים לצרוך כל זה, אנחנו מוכנים לתת סיוע פדגוגי בכל דבר, הפנייה נעשתה לגליל נגב לא למשרד החינוך

יסמין פרידמן: יצחק אני ממש מבקשת באמת באופן אישי, אני מבקשת אם אתה יכול ליצור פגישה יחד עם מנהלת אגף חינוך של בני שמעון, ולראות איך אתם מקדמים את הפרויקט הזה לשלב הבא, כדי שהוא יישאר ויתרחב

ניר זמיר: בעיקר בנושא הזה של להכיר את זה כמה שנקרא סמל מוסד, שתממנו חלק מההסעות, אנחנו היום כל ההסעות בדיוק זה הכל נופל על בני שמעון

יסמין פרידמן: זה הכל נופל על בני שמעון

ניר זמיר: כולל דרך אגב מהרשויות הבדואית, אנחנו מממנים בשביל שיגיעו את ההסעות, ולכן סמל מוסד ורן מנהל המחוז בזמנו הבטיח וגם המינהל לחינוך התיישבותי הבטיחו שיתנו סמל מוסד, זה הקלה אדירה כי אז יש סבסוד של ההסעות, אתה מכיר את זה

יצחק פינדרוס:  אוקי אז אנחנו נשב שם, הגפן דרך אגב פותר גם את הבעיה הזאת, כי ברגע שהם ספק והם לוקחים אז בית ספר אמור לשלם אליהם, אבל בסדר גמור נקיים ישיבה

יסמין פרידמן: אז אני ממש מבקשת, אם אפשר עם מנהלת האגף שלכם, יחד עם יצחק, הוא באר-שבעי הרגע גילה לנו אז הוא משלנו והוא יעזור נכון?      

יצחק פינדרוס: לגמרי

יסמין פרידמן: טוב, ארנון קולומבוס מנכ"ל החממה הטכנולוגית, אתה רוצה לספר קצת על החממה?     

ארנון קולומבוס: כן אני אשמח מאד, דבר ראשון החממה הטכנולוגית היא חממה טכנולוגית שפועלת מעידן הנגב, הבחירה הייתה להתיישב בעידן הנגב בגלל שזה באמת או בזכות העובדה שזה מקום אסטרטגי, ומקום שיושב בפתח הנגב בכניסה לנגב הצפוני, ומשם בעצם אנחנו מסתכלים על כל הנגב ומנסים לראות מה צריך לעשות, כדי שמה שקרה באזור המרכז תל אביב ב-30 השנה האחרונות יקרה בנגב בהרבה פחות שנים

ארנון קולומבוס:      היכולת שלנו להמתין עם פיתוח הנגב היא לא קיימת, הנגב חייב להתפתח הרבה יותר מהר, שאלת מה צריך לעשות אני אנסה להתייחס לזה, אבל אנחנו צריכים לוודא שבעצם אנחנו לוקחים את כל העוגנים את כל היכולות של מדינת ישראל שקיימות בנגב, אנחנו מפתחים את מה שחסר, וכמו שהיום מפתחים מחלף ואזור תעשייה באזור נס ציונה וראשון לציון, קודם כל יש מחלף, יש כביש ראשי יש תשתיות, ואז מגיעה התעשייה

ארנון קולומבוס:       אני חושב שהמדינה צריכה לבוא פה עם תוכנית חומש מסודרת עם כל המשרדים, עם תקצוב, ולא להתבייש, אני ב-30 השנה שלי בתעשייה ראיתי בהודו, וראיתי בסין, וראיתי בדובאי, אזורי תעשייה שעם תוכנית אסטרטגית מסודרת יש שמה נחישות ויש שם כסף, או נחישות או כסף או שניהם ביחד זה הכי טוב, אבל יש שם באמת יכולת להרים תוכנית עבודה שמשלבת את כל המשרדים ואת כל התקציבים ביחד ובסופו של דבר מביאה לשינוי

ארנון קולומבוס:       ואני חושב שאם ציינו פה בכמה מקומות שעידן הנגב זה כבר סיפור הצלחה, אני חושב שזה הפרק הראשון בסיפור הצלחה, עימאד ואני באמת אנחנו מדברים המון כל יום כל היום, יש לנו חזון משותף, אנחנו מנסים לקדם אותו באמת עם תוכנית אורנים קטנה אורנים גדולה, אנחנו בונים רגע הצלחות, החממה עצמה שעימאד בנה עימאד הקים אותה, אני הכנסתי את הפעילות של החממה ואנחנו משקיעים בעזרת הרשות לחדשנות, יושבת פה סלעית ואנחנו מקימים עוד ועוד חברות בנגב, זה לא פשוט, אנחנו צריכים שהאקו סיסטם דיברנו עליו יתפתח, וירדו יחידות העילית של צה"ל לדרום, זה כבר התחלה, יסתובבו מהנדסים, יסתובבו משוחררים, יסתובבו אנשים שכבר נמצאים שם, צריכים תשתית שתקלוט אותם, וזה לא יכול להיות באמת רק ההצלחה של עידן הנגב של עידן הנגב כאזור תעסוקה של תעשייה מסורתית, אנחנו חייבים לגוון את התעסוקה

ארנון קולומבוס:       הנתונים מלשכת הכנסת 21% פער בהכנסה הממוצעת בין המרכז כל המרכז לבין הדרום, אנחנו יודעים שבתוך הדרום יש פערים אדירים בין החלקים העליונים והתחתונים, כדי שאנחנו נוכל לתת תקווה לאנשים שקמים בבוקר, חייבים שהפארק הזה, ואני חושב שצריכים לקום עוד כאלה, אבל הפארק הזה שהוא הכי קרוב למימוש הוא אדיר בממדים ישראלים מבחינת הגודל, מדברים על 3000 דונם, זה גדול מאוד במונחים ישראליים, אם נעשה את זה נכון, אם זה יראה נכון, ואני מסתכל על סיליקון ואלי ואני מסתכל על DSO בדובאי, יש מקומות שעשו את זה ועשו את זה נכון וטוב, וזה נראה מצוין וחברות בינלאומיות גדולות מגיעות, ותמריצים של משרד הכלכלה צריכים להיות, ושל זרוע העבודה צריכים להיות, ושל הון אנושי צריכים להיות, ואם מחברים את הכל ביחד ופועלים נכון, ואנחנו עובדים עכשיו ביחד על החזון, אנחנו כבר יצאנו מחזון לתוכנית מפורטת

ארנון קולומבוס:       אם נשתף פעולה כולם ביחד, יכול להיות שזה משהו שבאמת ישנה בחמש עשר שנים הקרובות, את הנראות ואת תמהיל ההכנסות והעבודה של הנגב, ואם אנחנו נצליח לעשות את זה והצעירים יראו שמה את התקווה שלהם, כשהם יחפשו את מקום העבודה הבאה, הם לא יפתחו ישר את מקומות העבודה בתל אביב והמרכז, הם יבואו כמו שהיום מחפשים אוניברסיטה טובה, אז בשלוש האוניברסיטאות הכי טובות בישראל מחפשים גם בבאר שבע, אנחנו רוצים שאת מקום העבודה יחפשו בנגב, ואני אומר לכם זה מלחמה להביא סטארטאפים טובים

ארנון קולומבוס:       אנחנו מתעקשים שיהיו לנו רק סטארטאפים באמת טופ טיר בשכבה הכי טובה במדינת ישראל או בעולם, אנחנו רוצים שהם יהיו פורצי דרך, אנחנו מתעקשים על זה להביא אותם, ואתמול ביקרנו יחד עם מחנה הממלכתי באחד מהם, וזו חברה רובוטית פורצת דרך פתרון יחיד בעולם, אין כזה רובוט בעולם ואתם עוד תשמעו עליה, נקראת פי קומרס איי אי רובוטיקס, החברה הזאת באמת להביא את האנשים מכל הדרום וגם מהמרכז כדי שיעבדו שם יום יום, שהרכבת עוד לא מגיע בדיוק, ואין הסעות ואין תחבורה ציבורית מהרכבת עד לתוך עידן הנגב, כל הדברים האלה צריכים להיפתר מהר ואנחנו חייבים פה מאמץ משותף

יסמין פרידמן: כן תודה רבה

יסמין פרידמן:  יעקוב אברהים פה? הי רק תציג את עצמך

יעקוב איברהים: יעקב איברהים, מנהל המחלקה הציבורית בעמותת יוזמות אברהם, עמותה שמקדמת שילוב ושוויון בין יהודים לערבים בישראל, אז קודם כל אנחנו מברכים על הדיון

יעקוב איברהים:       כל היוזמות כאן מבורכות ואני חושב שהכל קשור אחד בשני, גם חינוך, גם תיירות, הכל ביחד, כי למשל אם מפתחים תיירות כפי שנאמר כאן ויש בעיית אלימות היא נמשכת, אנשים פשוט לא יגיעו וגם עסקים ייסגרו

יעקוב איברהים:       כחלק אני לא ארחיב על כל מה שאמר חבר הכנסת יוסף עטאונה מקודם במיוחד בנושא האלימות, כי אנחנו רואים שזה נקרא דור הנרגילות, כאילו מגיל 18 עד 24, שפשוט הרבה צעירים לא עובדים, וזה גורם להם גם להידרדר לאט לאט גם לנושא של אלימות

יעקוב איברהים:       יש לנו מלא פרויקטים שעובדים עם צעירים ועם נשים בנגב, ואחד הדברים שאנחנו רואים שם שכאילו כל הזמן אומרים, מה שאני חוזר לכותרת של הדיון, זה גם חיזוק התעסוקה אבל גם ההיכרות, שמבחינתם הרבה רואים במיוחד כאילו בתקשורת איך מציירים את כל החברה הבדואית, של אלימים פושעים וכל זה, אז כאילו אפילו אם יש להם תארים אנשים גם מאוד חוששים להעסיק אותם בגלל הדברים האלה, וגם זה קשור מאוד לחינוך שצריך להיות כאילו ממש מגיל צעיר

יעקוב איברהים:       אני אגיד לכם משהו אישי שאני בשנים האחרונות חלק מהדברים שאני עושה, זה נכנסים מלא לבתי ספר, לפרויקט שיש לנו שנקרא בסגנון של סליחה על השאלה, שערבים נכנסים לבתי ספר יהודים וההיפך, ופשוט נשאלים דברים מתיכוניסטים שאוטוטו מסיימים, ומחליטים גם אחרי הצבא הולכים להיות בעמדות מפתח, שואלים שאלות כמו האם לבדואים יש תעודת זהות כחולה כאילו כמונו? הם יכולים להיכנס? כאילו דברים שאני לא מצפה לשמוע גם מתלמידים שהם גם בתיכון, שגם אחרי שסיימו גם שיעורים באזרחות, אז כאילו הכל מתחבר אחד בשני ביחד, וזהו כאילו הכול מתחיל ממש כאילו מהכירות

וליד אל-הואשלה: אבל זו תוצאה של מדיניות בנגב

יעקוב איברהים: נכון נכון בדיוק נכון

וליד אל-הואשלה: אם נסתכל איך היום על ערערה בנגב, ושגב שלום וחורה וכסייפה, איפה יש אזורי תעשייה? ולכן אי אפשר לצייר כל הזמן את האוכלוסייה הבדואית כאוכלוסייה שהיא פושעת

יעקוב איברהים: לא, אני לא אמרתי את זה, אני אומר ככה זה מצטייר מהתקשורת, יש אלימות מקרה אחד ככה זה מצטייר בתקשורת, מביאים את זה

יסמין פרידמן: הוא אמר ככה זה מצטייר

וליד אל-הואשלה: אבל לא חייבים לקחת את העמדה המשחירה, שכל הזמן התקשורת מנסה להציג את הבדואים לא, להיפך יש בחברה הבדואית, הרוב המוחלט של הבדואים כן רוצה להשתלב

יעקוב איברהים: בדיוק, אבל הציבור רואה את זה בתקשורת, זה מה שאני אומר אני מסכים איתך

וליד אל-הואשלה: כן, אנחנו המטרה שלנו שכן החברה, הרוב המוחלט רוצה להשתלב בחברה, וזו המטרה של כולנו כחברי כנסת, וממשלה, ומשרדים ממשלתיים, והאנשים שמובילים בנגב המטרה של כולנו, שכן אנחנו נוציא את ה הצעירים שלנו מהבוץ שהם נמצאים בו

יעקוב איברהים: אנחנו מסכימים מאוד

יסמין פרידמן: תודה רבה

יסמין פרידמן:  יפעת בכר? אנחנו נצטרך להתחיל טיפה תקצרו כי לא נשאר לנו עוד הרבה זמן, ויש פה עוד אנשים שרוצים לדבר

יפעת בכר: בסדר גמור תודה רבה יפעת בכר, מנכ"לית השתחוויה תיאטרון קהילה חברה

יפעת בכר:       אני רוצה לספר לכם על פרויקט שאנחנו עושים יחד עם משרד העבודה, נבחרנו בקול קורא לחדשנות בתעסוקה לפרויקט מיוחד, שרוצה לענות על הבעיות שעלו כאן בצורה מאוד מאוד יצירתית, מה שאנחנו עושים, אנחנו מכשירים לתעסוקה צעירים בגילאי 17 עד 24 שמוגדרים חסרי מעש, אנחנו מכשירים אותם להנחיית קבוצות בקהילה, דרך תיאטרון, דרך זה שהם עולים, מתנסים בלדבר בפני אנשים, הם מחזקים את המיומנויות שלהם, את המסוגלות התעסוקתית שלהם, את הדימוי העצמי שלהם, מפתחים מיומנויות רכות, ויכולים להשתלב במעגל העבודה בצורה יותר מיטיבה

יפעת בכר:       כי איך אנחנו לוקחים נער או צעיר שנמצאים במצב של חוסר אונים, של ייאוש הרבה פעמים, של אלטרנטיבות לא פשוטות בחיים, והוא רוצה לבחור לעצמו עתיד יותר טוב, ודרך זה שהם לומדים הנחיית קבוצות בקהילה, הם יחזרו אל הקהילה שלהם, וינחו את בני הנוער והילדים בבתי הספר ובמרכזים הקהילתיים, וכבר יכשירו את דור העתיד, כדי שכשהם יסיימו את בית הספר, הם יסיימו עם מיומנויות שיהיה להם קל יותר להשתלב

יפעת בכר:       אז רק רציתי שתדעו את זה, אנחנו מגיעים לדרום ב-2024, ב- 2023 אנחנו בוואדי עארה, אז אנחנו נשמח לשיתופי פעולה, ולהרחיב את כל הדברים הנפלאים שאתם עושים

יסמין פרידמן: מופלא תודה רבה

יסמין פרידמן:  רנין פה? רנין תקשיבי אני לפי הטייטל שלך הכל בידיים שלך, תציגי את עצמך, את מחליטה בעיניים, תציגי את עצמך

רנין בדיר-מנא: לא בדיוק, לא בדיוק

רנין בדיר-מנא:  שלום, רנין בדיר-מנא, אני מנהלת תחום יישום החלטות ממשלה באגף מדע וקהילה במשרד החדשנות המדע והטכנולוגיה, ארוך מדי

רנין בדיר-מנא:  אני רוצה כן קודם כל אני רוצה לברך על הדיון שבאמת לטעמי הוא דיון ממש פורה ומעניין

רנין בדיר-מנא:       קודם כל מאוד חשוב לי גם להציג את הפעילות של המשרד, המשרד שלנו פועל כיום ומנסה לבסס את המטרה הבסיסית של חינוך, או בניית תשתית לחינוך מדעי טכנולוגי מגיל צעיר עד גיל יותר מבוגר, כרגע אנחנו מפעילים בעידן הנגב מרכז המראה, שהוא פועל במרכז סוויץ', שהוא יותר מיועד לגילאים של בני נוער מ-14 עד 18, אנחנו כן מאמינים שזה באמת יכול לעשות מקפצה והקלה לכניסה לשוק העבודה העתידי, וכמובן אנחנו רואים שזה יכול באמת להוריד מהאבטלה העתידית

יסמין פרידמן: כמה תלמידים במרכז המראה?      

רנין בדיר-מנא: כרגע יש לנו 55 תלמידים מרהט, כמובן אנחנו דאגנו גם להסעות עד לעידן הנגב, כך שהקלנו וחשבנו על כל הדרכים שאפשר, מצד שני חשבנו כן להכניס ילדים יהודים כמובן, זה אחת המטרות של מרכז ההמראה, והמחשבה היא להכניס ילדים מלהבים, כרגע זה לא קורה, הבנתי שהעניין תלוי בכמות התוכניות שיש לילדים לילד יהודי מאשר לערבי שנמצא בנגב, וכמובן אנחנו תמיד בשיח עם הרשות של הבדואים בנושא, ואנחנו באמת עושים מאמצים גם בהתבסס על החלטת ממשלה 1279, על מנת לבסס ולהקפיץ את הילדים הבדואים בדרום

יסמין פרידמן: רנין אני חייבת להגיד לך משהו, לא שחס וחלילה אני באה בטענות אליך אוקיי? אבל באמת, כאילו את מנהלת תחום יישום החלטות ממשלה, משרד החדשנות המדע והטכנולוגיה ואת מדברת איתי על פרויקט שיש בו רק 55 תלמידים, שהוא מקסים

רנין בדיר-מנא: נכון, מבורך עדיין

יסמין פרידמן: אבל, זה מבורך ומקסים, אבל אני מצפה מהמשרד שלכם להשקיע בהיקף הרבה הרבה יותר גדול בנגב, כי אם אני אשאל אותך כמה אתם משקיעים במרכז, אני בטוחה שזה הרבה יותר תלמידים, והרבה יותר כספים והרבה יותר תוכניות

יסמין פרידמן:       ואני פשוט מבקשת ממך, הטענות הן לא אליך כי ברור לי, אני מבקשת ממך להעביר הלאה את המסר הברור הזה שיוצא מהוועדה הזאת, הפערים בין הנגב למרכז הם ניכרים בכל תחום, בתרבות, בחינוך, ברפואה, ובטח ובטח בתעסוקה, והמשרד שמנהל את תחום יישום החלטות הממשלה, צריך להיות לצאת בקול ברור כשופר, לתת לנגב עדיפות

רנין בדיר-מנא: לגמרי אני כבוד היושבת ראש אני ממש מסכימה איתך, כמו שאמרתי בנוסף, קודם כל כשדיברתי על מרכז המרא, אני דיברתי על פעילות שבאמת קורית בעידן הנגב, חוץ מהנושא הזה של הפעילות של הילדים, אנחנו באמת מעודדים מחקר בעידן הנגב שזה גם אחד האתגרים שאנחנו עומדים בפניהם, ובנוסף יש לנו את החלטת ממשלה שאנחנו באמת פועלים עליה בלי סוף, ואנחנו מקצים לרשויות גם אפשרות לזכייה במתן קולות קוראים ומכרזים, שהם ייעודיים לנגב אין ספק זה לא קשור, הפעילות היא פעילות של עידן הנגב שזה יותר קונקרטית

יסמין פרידמן: עוד

רנין בדיר-מנא: בשמחה רבה

יסמין פרידמן: עוד, אפליה מתקנת רנין

רנין בדיר-מנא: מסכימה איתך לחלוטין, מסכימה איתך

יסמין פרידמן: הנגב הוזנח כל כך הרבה שנים שדרושה אפליה מתקנת

סלעית לב: אני יכולה להתייחס?     

יסמין פרידמן: כן את סלעית?     

סלעית לב: נכון

יסמין פרידמן: יפה את הבאה בתור, סלעית תציגי את עצמך

סלעית לב: סלעית לב, מנהלת תחום הנבטה ויזמות מרשות החדשנות, אני אתייחס ברשותך לגבי נושא בני הנוער כי יש נושא שבוער בי, ואני רוצה שהוועדה תעזור לנו ברשותכם, לא ספציפית קשור רק לרשות החדשנות, אלא כאזרחית מודאגת

סלעית לב:       אז קודם כל רשות החדשנות, ואנחנו מאוד מעריכים את הפעילות של משרד המדע באמצעות מרכזי המראה, רשות החדשנות כבר שנה תשיעית מפעילה ובעצם תומכת באמצעות עמותת יוניסטרים ב-100 קבוצות בפריפריה החברתית והגיאוגרפית

יסמין פרידמן: ביקרתי במרכז שלכם

סלעית לב: אלפי בני נוער אך ורק בפריפריה החברתית והגיאוגרפית, עם באמת מעל 100 קבוצות שרק אנחנו תומכים בפעילות, יחד עם משרד החינוך חשוב לציין

סלעית לב:       אני לא רוצה לדבר על התוכנית שאנחנו תומכים, כי אנחנו מעבירים את הכסף והדברים דופקים כמו שעון, בעצם בשנה האחרונה יש 25 קבוצות של בני נוער בדואים בלבד בדרום, שאם אנחנו לא נצליח לעזור לעמותה למצוא את המקור התקציבי שהיה אמור להינתן להם, מיליון שקלים שהיה מיועד ל 25 קבוצות, הם פשוט יסגרו, 25 קבוצות של בני נוער בדרום של בדואים

יסמין פרידמן: ממי הם היו אמורים לקבל מיליון שקלים?     

סלעית לב: אז הם היו אמורים לקבל את זה באמצעות הרשות לפיתוח התיישבות הבדואים בנגב, דרך האגף לחברה וקהילה במשרד לשוויון חברתי, והייתה שם איזו שהיא עניין טכני - -     

וליד אל-הואשלה: מי אמור לתקצב אותם?     

יסמין פרידמן: זה מה שהיא אמרה עכשיו, הרשות - -      

סלעית לב: אז זה מה שאמרתי, הרשות לפיתוח התיישבות הבדואים בנגב, והאגף לחברה וקהילה במשרד לשוויון חברתי

יסמין פרידמן: הם פה? מישהו פה? בני צרפתי פה?     

בני צרפתי: לא, אני באגף אחר, היא מדברת על הסטטוטוריקה, רשות הבדואים זה רשות אחרת, אנחנו אגף אחר

סלעית לב: היה שם איזשהו עניין טכני עם איזשהו תקציב שעבר לא עבר, הצליחו לא הצליחו, אני רק רוצה להגיד בשורה התחתונה, אנחנו בדקנו איך אנחנו יכולים כן לעזור ולסייע, כי צריך מכרז וצריך עניינים

וליד אל-הואשלה: אמל הם מוזמנים לישיבה?     

אמל ביבאר: מוזמנים מוזמנים ושלחו לי מייל שבני צרפתי מייצג אותם

בני צרפתי: לא, אב רגע שנייה אני אסביר, אחרי זה אפשר לדבר?     

יסמין פרידמן: כן, כן

סלעית לב: אז אנחנו נשמח לסייע, אנחנו תומכים ב-2 מיליון שקל כל שנה, כבר שנה תשיעית בפרויקט הכל כך חשוב הזה, ואני חייבת להודות שהקבוצות האלה לא קשורות אלינו כביכול, אבל הם ועוד איך ועוד איך קשורות לכלל הפעילות בנגב, אם אנחנו רוצים שבני הנוער האלה יגיעו לארנון בעוד כמה שנים, הפעילות הזאת היא מאוד מאוד חשובה, ואנחנו כרשות החדשנות נשמח לסייע לכל גוף, שבעצם יכול למצוא את המיליון שקלים לטובת 750 בני נוער, גם כמובן מדריכים ומדריכות שתומכים בפעילות, מלווים עסקיים, מודל בכפרים באזורים בנגב המרוחק, שזה סופר חשוב גם לנו כרשות החדשנות כהון אנושי עתידי, ואנחנו עוד נתייחס לפעילויות בהמשך, זה ספציפית לגבי בני הנוער

סלעית לב:      אני רק אגיד במילה על קול קורא שאנחנו פרסמנו, לפיתוח אפרופו הנושא של אקו-סיסטמים ואיגום תקציבי של מספר משרדים, אנחנו בעצם פרסמנו לפני שבוע קול קורא שקורה להקמה של מרכזי חדשנות בפריפריה בלבד, עד 75 מיליון שקלים לחמישה מרכזי חדשנות, יחד עם משרד נגב גליל כמובן, משרד הכלכלה, משרד הגנת הסביבה, משרד החקלאות, המשרד לשת"פ אזורי, כולם מאמינים שצריך לפתח את אותם אזורים על מנת שתהיה התחלה, שכל בני הנוער האלו שלומדים יזמות ויודעים לתת פיץ' בצורה מושלמת בגיל 14, 15 באנגלית, שהם כבר עם שפה שמתאימה לעולם העסקים, ושלא נדבר על שפה ערבית, שמי שדובר את השפה העברית יש לו איזשהו עמדת חיסרון למול מדינות האזור, שפה דווקא יש לנו יתרון בעניין הזה, ולכן דווקא הקשרים האלה צריכים להיות מובלים על ידי אותם בני נוער

סלעית לב:       בעצם אותו קול קורא, קורא לפעילות ולהקמה של חמישה מרכזי חדשנות להקמה של אקו-סיסטמים חדשניים, וזה רק תחילת הדרך

יסמין פרידמן: רק בדרום?     

סלעית לב: לא, בכלל הפריפריה אזור פיתוח א'

יסמין פרידמן: אוקיי, תודה רבה

יסמין פרידמן:  בני איפה המיליון שקל שלה?     

בני צרפתי: אוקיי, אז קודם כל רגע רק ברמת המאקרו, יש שתי רשויות, רשות לפיתוח והתיישבות הבדואים בנגב, זה לא אנחנו, אנחנו האגף לפיתוח כלכלי חברתי בחברה הבדואית, מה שסלעית דיברה זה תקציב שהיה ברשות הבדואים

יסמין פרידמן: היה מתי באיזה שנה?      

בני צרפתי: הוא היה בקי מתוקף החלטה 2397 לפני שנה וחצי

יסמין פרידמן: בממשלה הקודמת?     

בני צרפתי: כן, הם גם תמכו ביוניסטרים

יסמין פרידמן: רגע והכסף לא מופיע בתקציב הזה כסף? הכסף נמחק?     

סלעית לב: תראו, אני רק חייבת לציין שהתקציב, אנחנו לא מנהלים את התקציב, אנחנו רק שומעים את הכאב הרב של מנכ"לית יוניסטרים יפעת, שבעצם באה ומעדכנת אותנו שכנראה הקבוצות הולכות להיסגר, הכסף היה אמור לעבור, היה שם איזה עניין טכני להבנתנו, אבל אנחנו נשמח כמובן לקשר למנכ"לית העמותה, כי באמת יש שמה דמעות אמיתיות על 750 בני נוער, שלא יזכו לתוכנית בשנה הקרובה אם אנחנו לא נטפל בזה מיידית

יסמין פרידמן: אז ראשית אני אטפל בזה באופן אישי, אוקי אופיר? תעבירו פרטים אני רוצה לבדוק את זה באופן אישי אתה תעזור לי

בני צרפתי: אני אעזור לך בכייף

בני צרפתי:  עכשיו הרבה דובר פה על החלטה 1279, זה למעשה ההחלטה שהאגף שלנו רשם אותה, האגף שלנו מוביל אותה, זו החלטה בהיקף תקציבי של 5

בני צרפתי: 2 מיליארד שקל, שנוגעת כמעט בכל תחומי החיים, בין אם זה שלטון מקומי, כלכלה, תעסוקה, תשתיות וכו' וכו', חומש, שכמובן שותפים לה חלק מהמשרדים שיושבים פה ועוד, בסך הכללי זה 25 משרדים, 50 אגפים בתוך המשרדים, ולכמה מאות תוכניות

בני צרפתי:       ספציפית בתחום התעסוקה שאנחנו מדברים פה בדיון, יש מגוון רחב מאוד של תוכניות שמפעילה חלק מהם זרוע העבודה, ההיקף התקציבי 180 מיליון, בתוכניות האלה אני אגע רק בנגיעה כדי לא להלאות זה די ארוך, מפעילה זרוע העבודה, היום משרד העבודה למעשה, מרכזי הכוון של ריאן, כל מיני תוכניות בתחום ההייטק, תכנית אשב"ל שזה אפיק שילוב בדואים להנדסה לתעסוקה וכו', תוכניות שמפעילים פה שירות התעסוקה דוד קלדרון, היקף תקציבי של 11 מיליון שקל, תוכניות שמפעיל משרד הכלכלה, בין היתר מה שדיבר פה אופיר, היקף תקציבי של 20 מיליון שקל להשתתפות בשכר עובדים ועובדות מהחברה הבדואית, כפי שאמר אופיר זה עובדים חדשים ועובדות חדשות

יסמין פרידמן: כל הפרויקטים האלה שהם מדהימים ומבורכים, האם עידן הנגב יכול להגיש לשלב הבא שלו בקשה לתמיכה? אתם מכירים את זה ניר? אתם יכולים להגיד?     

ניר זמיר: לא

יסמין פרידמן: אז הנה זה חשוב שתשמעו את זה

בני צרפתי: אני אענה, יש 57

בני צרפתי: 5 מיליון שקל במסגרת ההחלטה לפיתוח אזורי תעשייה ותעסוקה, צמודי דופן ומרחביים, הבעיה שם בעידן הנגב באונה הדרומית היא יותר מורכבת ממה שנאמר פה, זה עניין של תביעות בעלות, שאני בוא נגיד אני שמונה שנים בעסק הזה, סוגיות לא פשוטות

יסמין פרידמן: אנחנו מכירים את זה, אבל הם עסקו בזה, הם עשו פיתוח, הם טוענים שהם קיבלו שירות נהדר מרמ"י והצליחו לפתור את תביעות הבעלות, נכון זה לא יעבור חלק

בני צרפתי: ברגע שתיפתר הסוגייה, אין בעיה להעלות את זה למשרד הכלכלה יש תקציב, בהחלטה אגב מהתקציב הזה תוקצב התכנון של האזור תעשיה בחורה, כל אזור שהוא בשל יתוקצב

יסמין פרידמן: יש אצלכם תקציב, אדי תרשום

בני צרפתי: זה לא אצלנו, כל התקציבים אצלנו אין שקל, כל התקציבים מחולקים במשרדי ממשלה

יסמין פרידמן: אבל הבקשה מוגשת אליכם?     

בני צרפתי: לא, למשרד ממשלתי עצמו אנחנו מתכללים את ההחלטה

יסמין פרידמן: לאיזה משרד?     

בני צרפתי: לדוגמה ספציפית עידן נגב דרום, מנהל אזורי תעשייה במשרד הכלכלה, אבל כמובן שהם עושים יש להם מודלים שהם בודקים

יסמין פרידמן: לא ביקשנו פרוטקציה, ביקשנו קצת פרוטקציה לנגב זה הכל

בני צרפתי: לא לא גם עם זה, זה כאילו יש היקפים תקציביים עצומים, זה 5

בני צרפתי: 2 מיליארד לחומש זה לא, זה החלטת המשך של החלטה קודמת שהייתה 3

בני צרפתי: 2 מיליארד, אז כאילו תקציבים יש, את ההיקפי פעילות יש

אופיר סופר: רק לענות לשאלתך גברתי היושבת ראש, התשובה היא כן, כל החברות בעידן הנגב יכולות לגשת לכל המסלולים שיש לנו באזור, שיהיה ברור, זה לא בין אם מכירים או לא, כולן רשאיות להגיש לכל המסלולים שיש לנו, בין אם זה הקמה של מפעל, העסקה של עובדים, הכל

יסמין פרידמן: ופיתוח?     

אופיר סופר: שוב, פיתוח כמו שבני אמר זה מינהל אזורי תעשייה

יסמין פרידמן: כן אוקי, אבל גם לזה יש?     

אופיר סופר: וודאי, וודאי

יסמין פרידמן: זאת אומרת יש תקציבים גם לפיתוח וגם אחר כך למפעלים?     

בני צרפתי: אני אדייק כדי שיהיה ברור גם לפרוטוקול, יש 57

בני צרפתי: 5 מיליון שקל במסגרת החלטת ממשלה 1279, 11

בני צרפתי: 5 מיליון שקל נוצלו לטובת תכנון אזור התעשייה בחורה, והיתרה זה בהתאם כמובן למי שהכי בשל לפיתוח בתוך איקס זמן

עימאד סאנע: אני רוצה להתייחס ברשותך, אנחנו מקבלים סיוע מלא גם ממשרד הכלכלה מינהל פיתוח אזורי תעשייה, אבל כשאנחנו מדברים על החלטות ממשלה ותקציבים אחרים, שמיועדים באמצעות להביא אותם באמצעות קולות קוראים, עידן הנגב שהוא אזור תעסוקה משותף אין לו אפשרות כזאת, כי על אף שתוכנית החומש התייחסה לאזורי תעשייה שמוחזקים מעל 40% על ידי אחד מהרשויות הערביות בדרום יכולה להגיש, אנחנו מאוד מתקשים להגיש בקשות באמצעות קולות קוראים

יסמין פרידמן: מדוע?     

עימאד סאנע: כי מצד אחד אם רהט יכולה להגיש, אבל בטח ובטח רהט תגיש כדי לקבל את התקציבים לעצמה ובצדק אני מבין אותם, בני שמעון לא יכולים להגיש בגלל שהם לא במצב סוציו אקונומי שמאפשר להם להגיש, דיברנו על נגב וגליל וזה אחד מהחסמים, אנחנו רוצים לפתח למשל לעניין תיירות בעידן הנגב ומתקשים מאוד איך להגיש, כי גם אם - -     

יסמין פרידמן: בני אתה שומע את החסם הזה? זה בעיה כי מדובר פה באזור תעסוקת תעשייה משותף, והוא אומר שבעצם הם לא יכולים להגיש כי בני שמעון שותפה ולהבים שותפים שזה סוציו אקונומי 9, השאלה אם יש איזשהו פתרון? כי זה חסם כי חבל

בני צרפתי: נעשה פגישה עם מנהל אזורי תעשייה עם נורית ונראה איך אפשר בכל זאת

עימאד סאנע: אנחנו לא מדברים על פרויקטים שהם בפיתוח אזורי תעשייה, אנחנו מדברים על פרויקטים בנושא של חינוך ותרבות משותפת בעידן הנגב, כי כפי שאמרתי עידן הנגב לא רק תעשייה

בני צרפתי: תן דוגמה ספציפית

עימאד סאנע: אנחנו מדברים לדוגמה פיתוח אזור תיירותי בעידן הנגב, ניר התייחס לזה שמבחינתנו מאוד חשוב, זה שער הכניסה להיכרות של החברה הבדואית בדרום, אחד החסמים המהותיים, אנשים חוששים להגיע לרהט, אבל בטח ובטח אפשר לעודד אותם, אנחנו נגדיר את זה כניסה לעידן הנגב

יסמין פרידמן: חבר'ה אני חייבת לקצר מכיוון שממש רגע רגע נותרו לנו דקות ספורות, ואני יש שני אנשים שחשוב לי לשמוע אותם בקצרה

יסמין פרידמן:  דוד קלדרון מנהל מחוז דרום של שירות התעסוקה פה?     

רות קלדרון: כן

יסמין פרידמן: ראשית תודה שהגעת, אני חושבת שהפוטנציאל שאזור התעסוקה הזה מציג הוא ענק וחשוב

רות קלדרון: חד משמעית, אנחנו מלווים את עידן בנגב מעוד ראשית הקמתו ביום שעשו שמה אבן הפינה, וליווינו את מפעל סודה-סטרים עם הקמתו בתוכנית ליווי מפעלים בהקמה, עוד כשהם ישבו במישור אדומים, בצורה הדרגתית סייענו למפעל סודה-סטרים לגייס ולעמוד בכל יעדי הגיוס שלו לאורך השנים, ובהחלט וכמובן שאנחנו את קרגל ליווינו עוד כשהם ישבו כרמלה לוד, ועוד מפעלים אחרים, אז בהחלט הפוטנציאל הוא פוטנציאל עצום

רות קלדרון:       אבל אני לא רוצה לדבר על נקודה שהיא מאוד רגישה, של לטווח את הפער בין האוכלוסייה לבין הצרכים של התעסוקה, צורכי התעסוקה עם השנים הולכים ותנאי הכניסה אליהם הולכים ונהיים יותר ויותר מורכבים, והם צריכים אנשים מוכשרים יותר, והפער בתוך החברה הבדואית הוא עומד על כמה דברים, קודם כל השכלה, שצריך לתמוך חזק מאוד בתוכניות להשכלת מבוגרים דרך משרד החינוך ודרך החברה למתנ"סים, וכרגע לצערי הרב זה מעט מדי, הקומץ זה לא משביע את הארי, מבחינת רמת הביצוע כלומר ברמת הביצוע אנחנו לא רואים כיתות של כיתות להשלמת השכלה ביישובים הבדואים אוקיי, זה לא מספיק וזה מעט מאוד

רות קלדרון:       הכשרה מקצועית, יש לנו פער עצום בהכשרה מקצועית, גם כשיש לנו קורסים להכשרה מקצועית בכל הגופים, כלומר אני יכול לבוא ולייצג את כל הגופים, יש קושי עצום למרכזי הכשרה לגייס בדואים להשתלב בתוך הלימודים, יש איזושהי תופעה כזאת שכאילו אנשים רוצים נרשמים, אבל הם לא עושים את המהלך הנוסף הזה אתה יודעת, פיק ולבוא להיכנס

יסמין פרידמן: אני מבינה מה אתה אומר, מניסיוני קצת בשנים האחרונות, גם כשמונה שנים חברת מועצה בדרום, אני חושבת שלפעמים מדברים מעל לראשם ולא איתם, אם יש בעיה ואם יש אתגר, בוא ננסה לדבר עם האוכלוסייה עצמה להבין מה אולי יפתור את האתגר הזה ואיך אפשר לגייס אותם, זה סתם יכול להיות שזה נעשה, אני פשוט אומרת שלי יש תחושה שהרבה פעמים מדברים מעל לראשם מה טוב להם, יש לנו איזושהי נטייה להחליט עבורם מה טוב להם, ואני חושבת שדרוש שיח יותר בגובה העיניים ומשתף

רות קלדרון: נכון, אני מסכים איתך לחלוטין, בנוסף אחד הדברים שקשה להם לקבל את ההחלטה לשבת וללמוד זה עניין של שפה

יסמין פרידמן: נכון, הם מסיימים י"ב בעברית

רות קלדרון: הם מסיימים י"ב בלי עברית, וגם הרמה שלהם שהם מגיעים אפילו עם בגרות, הרמה של הבגרויות שלהם היא נמוכה מהבגרות הכוללת, כלומר הם עדיין צריכים לעשות השלמות, ויש תוכניות כמו מכינות לעברית ואנגלית במתמטיקה של זרוע עבודה שהשנה לא מתוקצבות לדוגמה, זה משהו שחבל שזה לא מתוקצב, בני ואני ביקרנו באחת המכללות וראינו - -      

יסמין פרידמן: מדוע זה לא מתוקצב?     

רות קלדרון: אין לי מושג, כלומר זה לא משהו שבאמתחתי, אבל מבחינתנו אם יהיו תוכניות מהסוג, הזה אנחנו נסייע בצורה משמעותית

יסמין פרידמן: זה לא תוקצב רק למגזר הבדואי אתה אומר?     

רות קלדרון: זה לא מתוקצב בכלל, זה שייך למגזר הבדואי

יסמין פרידמן: זה שייך למגזר הבדואי והשנה לא תקצבו אותו?     

רות קלדרון: השנה אין כסף

יסמין פרידמן: אני יכולה לקבל מידע יותר מפורט על הנושא הזה בבקשה?      

רות קלדרון: בשמחה רבה, אני יוכל להעביר, תפנו אלי ואני אעביר

יסמין פרידמן: בוא נעשה על זה דיון בוועדת חינוך

רות קלדרון: אז אוקי זה דבר אחד, ושפה באופן כללי בכמה רמות של שפה, וזה לא רק שפה בסיסית, כלומר זה בסדר, אבל יש ספה ששוק העבודה דורש אותה, וגם פה צריך גם לגבי אפילו אקדמאים, צריך שפה קצת יותר עשירה יותר מתקדמת, לטובת העניין הזה לדוגמא אנחנו עושים עכשיו, גם זה קבוצה קטנה וזה לא מסות, גם תוכנית אל מול מכללת ספיר לבוגרי תואר ראשון, אנחנו מסייעים גם בשפה וגם מיומנויות רכות איך להשתלב בשוק העבודה, כרגע סיימנו פרויקט ראשון פיילוט עם 17 סטודנטים ואנחנו רוצים להרחיב את שיתוף הפעולה הזה בין שני הגופים

רות קלדרון:       אני אתן דוגמה נוספת, יש צמצום הפער הדיגיטלי - -     

יסמין פרידמן: 30 שניות, אני ממש מתנצלת שאני ככה

רות קלדרון: צמצום הפער הדיגיטלי זה חד משמעי, אנחנו שותפים עם רשות הרשות להשקעות עם ה-10 מיליון וגם ה-20 מיליון הקודמים, לסייע למעסיקים לקלוט מחפשי עבודה בשוק העבודה, זה סופר סופר קריטי, מניסיון עבר זה עבד טוב, ואנחנו רוצים אפילו 10 מיליון שקל זה מעט מאוד לגבי האוכלוסייה הזאת ויש צימאון

רות קלדרון:      ובסוף אני רוצה להגיד רק משפט אחד בשביל לסכם את כל הדברים, ומישהו העלה את זה פה בצורה יפה והוא דיבר על זה חברי מרמ"י, הוא העלה את הנושא הזה של עתודות הקרקע, אני מעלה את עתודות הכוח אדם, הכוח האדם הצעיר שקיים היום בחברה הבדואית, הוא נכס עצום אם יודעים איך להשתמש בו ואיך להכווין אותו, יש הרבה מאוד גופים, הרבה מאוד זרועות שעושים הרבה מאוד דברים, אבל צריך לרכז את הכל ולהתחיל למקד את זה לטובת אלה

יסמין פרידמן: חד משמעית תודה

יסמין פרידמן:  טל דורי מינהל התכנון 60 שניות סורי

טל דורי: גם פחות מזה זה ייקח, ככה בתור מינהל התכנון מחוז דרום יש פה נושא שכבר הציגו אותו וזה תביעות בעלותי יש לנו צוות שלם במינהל התכנון מחוז דרום הצוות הכי גדול בלשכה שמתעסק צוות בדואים, וכשעושים מעקב אחרי 5 שנים שהצוות הזה הוקם, עשו מעקב לראות כמה מתוך היחידות דיור האלה מומשו, כמה מתוך שטחי תעשייה מומשו, זה אפילו לא מגיע ל-25% בגלל נושא של תביעות בעלות, זה דבר שצריך אם באמת רוצים לעשות מנוע של צמיחה, זה דבר שחייב להיות בעדיפות ראשונה

יסמין פרידמן: תודה, אני מסכימה איתך

יסמין פרידמן:  חיר?     

חיר עבד אלאזק: חיר עבד אלאזק, שלום לכולם, אני חיר מרשות החדשנות, אחראית על קידום נשים וערבים בהייטק ביוזמות ברשות בחטיבת הזנק

חיר עבד אלאזק:       אני מכל הדיון הזה עלה כמה פעמים רק האתגרים ורק הבעיות, והתמונה הלא חיובית של צעירים תושבים ערבים בדרום, ואני חייבת להגיד שאני נחשפתי להרבה סיפורי הצלחה דווקא בהייטק, וכוכבים שעברו מהדרום לעבוד בגוגל בתל אביב אחרי שעברו הכשרה מתאימה, ואחרי שסיימו תואר באוניברסיטת בן גוריון

חיר עבד אלאזק:       צורם לי וחבל לי שחברות הייטק בדרום לא מעסיקות תושבים ערבים מהדרום, שמעתי אני לא רוצה להגיד את השם של החברה, מתגאים בתוכנית מנטורינג שלוקחים את הצעירים הבדואים וחושפים אותם לחברה, ולוקחים אותם והעובדים שלהם, שאלתי אותם אם יש להם מועסק אחד מהחברה הבדואית בדרום? התשובה הייתה לא, וזה צורם וזה צריך להשתנות, וחייבים לעודד גם חברות ולתמרץ חברות שיושבות בדרום, להעסיק תושבים משכילים, לא אנחנו לא מבקשים פרוטקציה לדרום, מבקשים להעסיק אנשים שסיימו בהצלחה ועשו מיילג' מאוד גדול מנקודת ההתחלה שלהם, באיפה שהם נמצאים בלי תשתיות ובלי השכלה הולמת, ועם תנאים שהם תנאים פחות טובים מהתלמידים האחרים יהודים בכל הארץ, וגם ערבים בצפון, אז נקודת ההתחלה שלהם היא קשה, ומי שמגיע לקבל תואר בבן גוריון מגיע לו צל"ש, הוא פשוט אלוף, אז זה אחת צריך לחשוף את סיפורי ההצלחה האלה גם בפני חברות וגם בפני צעירים בדואים, שיראו שגם אפשרי

חיר עבד אלאזק:      אני מתייחסת לדברים של ניר שאמר, כמו שעשו את זה ברפואה והצליחו, ולמה אנשים עדיין לא הולכים לרפואה שהם מצאו תעסוקה שם, שחברות הייטק יתחילו להעסיק כמויות של בדואים ויראו שהם לומדים והם מצליחים להשתלב, זה ישתלם, כל עוד קולטים אותם במערכת הרפואה ובהייטק לא, הם לא ילמדו את המקצוע הזה

חיר עבד אלאזק:      אני רוצה רק בכמה שניות להציג את התוכניות שלנו ברשות החדשנות, מה אנחנו עושים למען הצעירים ושילובם בהייטק, צעירות וצעירים בדואים, לפני שאפילו היה לנו שיתוף פעולה עם משרד שוויון חברתי ומשרד העבודה בקולות קוראים משותפים, השקענו בתוכניות להכשרת, השקענו במסגרת שאני תוהה למה נציגים של סיראז' וגופים שפועלים בשטח לא נמצאים פה ולא הוזמנו לדיון, אנחנו תמכנו שנים בעמותת סיראז', שבעצם המודל שלהם זה להכשיר צעירים שסיימו ולהשלים להם את הפערים אחרי תואר ראשון, ולשלב אותם בחברת סיראז', להעסיק אותם בתור אאוט סורס בהתחלה, ואז החבר'ה האלה צוברים ניסיון וניסיון מעשי, ומג'וניור הופכים לעובד עם ניסיון מבוקש, וכאלה עברו כמו שציינתי 50 אנשים עברו בצינור של סיראז'

חיר עבד אלאזק:      אני הייתי שמחה לראות עוד סיראז'ים כדי לעשות את הסקייל, 50 אנשים בתוך חמש שנים וזה לא מספיק ויש פה פוטנציאל גדול

יסמין פרידמן: נכון, חיר משפט אחרון כי אנחנו חייבים לסיים, החדר דרוש לוועדה הבאה

חיר עבד אלאזק: אנחנו בסוף החודש יוצאים עם קול קורא ייעודי לחברה הבדואית, ומזמינים גופי ההכשרה אקדמיה, וכל מי שיכול לעשות את ההכשרה לצעירים שסיימו תואר, או צעירים שיש להם פוטנציאל וסיימו תארים לא טכנולוגיים ויעבוד לשילובם בתעשיית ההייטק, אנחנו נשיק את הקול קורא בסוף החודש ויהיה פתוח חודשיים, אז אם אתם מכירים אתם מעוניינים, תזמינו גופים ואת עצמכם כמובן, תודה

יסמין פרידמן: תודה

יסמין פרידמן:  לפני שאנחנו מסיימים ניר משפט סיכום, מישהו?     

ניר זמיר: קודם כל תודה כמובן לך ולכל מי שהיה פה והתייחס, אני לוקח דבר אחד, כי חייבים לאחד כוחות זה אזור תעסוקה שיחסית התגבר על תביעות הבעלות, לא על כולם כמעט על כולם, הוא כבר עבר את כל שלבי התכנון שמאוד ארוכים בארץ, והוא יכול לשנות מציאות, גם אם עימאד הגזים ולא 15 אלף משרות וזה 5,000 משרות זה משנה מציאות

רות קלדרון: דרך אגב, 5,000 משרות, זה 15 אלף במעגלים

ניר זמיר: כן נכון במעגלים, אני מסכים, אז לכן אני אומר זה משנה מציאות, ואני מאוד שמח על המודעות הזאת, ובאמת מודה לך באופן אישי בכלל על הדאגה לנגב, וזה לא קשור לפוליטיקה ולא קשור למפלגות, זה של כולנו צריכים לפתח את הנגב, כמה שתהיה יותר תעסוקה בנגב בעיקר לאותם צעירים וצעירות בדואים, יהיה פחות פשיעה בנגב, זה ישפיע דרמטית על כל הנגב, והחברה הבדואית סובלת הכי הרבה מאותה אובדן פשיעה, ורואים את זה בכמות הנפגעים וביריות, ובאלף ואחד דברים, כל הנגב סובל מזה, אפשר לעשות להפוך את הנגב למקום הבא של מדינת ישראל, אנחנו שם בחזית אנחנו לא יכולים לבד, אני כל הזמן אומר, בני שמעון 12 אלף תושבים, שכונה קטנה בבאר שבע לא יכולה במקום המדינה, עושים המון, דיברנו על אזור תעסוקה אחד תמיד אנחנו מובילים עוד חמישה כאלה, עם שותפויות עם כמעט כולם רשויות בדואיות, לא רק אבל גם, זה מנוע צמיחה אדיר, רמ"י לצידנו, אבל המדינה רוצים להרגיש אותה הרבה יותר את כל המשרדים, לראות, לאחד כוחות, ולהבין שאפשר לעשות את זה, זה רק זה בהישג יד של כולנו, זה רק בנו ולהפוך תוך לא 20 שנה ולא 50, תוך חמש שנים עידן הנגב יכול לקום המפעלים הראשונים שם של ההייטק, רק תעזרו לנו

יסמין פרידמן: תודה רבה

ארנון קולומבוס: אם אפשר משפט אחד להתייחס למה שאת אמרת במשפט אחד

יסמין פרידמן: משפט, משפט

ארנון קולומבוס: את אמרת אנחנו לא מבקשים פרוטקציה, אנחנו באמת פרוטקציה זה בוודאי לא המילה, אבל העדפה אנחנו חייבים, תראו בנגב יש 2

ארנון קולומבוס: 5% מהפעילות של ההייטק במדינת ישראל זה הכל, זה מעט מאוד, יש מאמרים בOECD- בכל המדינות, הכל נמשך למרכז איפה שהפעילות קורית, איפה שההון האנושי נמצא ואיפה שהכסף נמצא, כדי לשחרר את המלכוד הזה, נקרא מלכוד השכר הנמוך במדינות המערב, אנחנו חייבים הרבה מאוד השקעה של הרשויות, הגופים, הממשלה וכולם ביחד, וכמו שפרס אמר, אין מקום לחלומות קטנים, צריך להעז ולחלום בגדול, ולכן כשאת אומרת אנחנו לא מבקשים הרבה, אנחנו מבקשים הרבה וצריך לעשות פה שינוי גדול

יסמין פרידמן: אני לא אמרתי את זה, אני כן מבקשת הרבה, דורשת לא מבקשת

ארנון קולומבוס: אז הנחישות שלך מעוררת השראה ותקווה ותודה רבה

יסמין פרידמן: תודה לכם

יסמין פרידמן:  אני רוצה לסכם, קודם כל אני רוצה לומר תודה לכל מי שהגיע, גם למשרדים הממשלתיים וגם כמובן לבני שמעון ולכולם

יסמין פרידמן:       אני לא רגילה לנהל ועדות, אז אני אגיד מה ההחלטות שלי מה נראה לי בסדר?      אני קוראת לכם מדם ליבי לכל האנשים שנמצאים בדיון הזה, תעבירו את זה הלאה, תעבירו הלאה עד כמה חשוב לנו בנגב ההשקעה, אנחנו אני קוראת לזה תושבי סוג נגב שהתייחסו אלינו כחצר האחורית כל כך הרבה שנים, מבקשים לצמצם פערים בהכל, אבל תעסוקה ופיתוח והיחסים המורכבים בנגב זה א', ב', בלי זה לא נוכל להמשיך להתפתח

יסמין פרידמן:      אני קוראת בעיקר למשרד נגב גליל שזה הטייטל שלכם, על זה התקציבים שלכם, לחשוב איך אנחנו מקדמים את הנושא הזה, וכמובן למשרד הכלכלה ולאוצר ולהחלטות ממשלה, את בעיניי דמות משמעותית מאוד

יסמין פרידמן:       אני מודה לרמ"י על שיתוף הפעולה שמסתבר שיש ביניכם, זה לא מובן מאליו, ואני רוצה שנמשיך ונפעל ונמשיך לעקוב פה בוועדה, על כל נושא התעסוקה בנגב ועל הפערים, תודה רבה אני סוגרת את הדיון