הוועדה לפיקוח על הקרן לאזרחי ישראל, כנסת 25, פרוטוקול מספר 20, 2023-06-13 00:00

לימור סון הר-מלך: צוהריים טובים, היום יום שלישי כ"ד בסיוון

לימור סון הר-מלך:  נדון בדו"חות הכספיים בהתאם לסעיף 37 לחוק הקרן לאזרחי ישראל

לימור סון הר-מלך:      ראשית, אני רוצה להתנצל על האיחור, פשוט יש דברים שהם מעבר לזמן, ומחויבויות קודמות שלצערי הרב לא ידענו שהם ידרשו את הזמן הזה

לימור סון הר-מלך:  אני מתנצלת בפני כל מי שטרח והגיע בזמן

לימור סון הר-מלך:       אז בהתאם לסעיף 37 הקרן לאזרחי ישראל התשע"ד, על הוועדה לקיים אחת לשנה דיון בדו"חות הכספיים שהגישה לה הקרן, ולהניח את מסקנותיה על שולחן הכנסת

לימור סון הר-מלך:  את הדו"חות האלה קיבלנו אלינו, היום אנחנו נקבל פירוט נרחב על הדו"חות השנתיים ונדון בהם

לימור סון הר-מלך:  נשאל את השאלות שצריך לשאול, נדייק את הדיוקים שצריך לדייק

לימור סון הר-מלך:  אני רוצה לברך את מנהלת הניהול של הקרן העושר, לנה קרופלניק

לנה קרופלניק: תודה רבה

לימור סון הר-מלך: אז ברוכה הבאה

לימור סון הר-מלך:  אנחנו שמחים

לימור סון הר-מלך:  מבחינתנו זו גם בשורה שיש אישה, וגם מישהי שמאיישת את התפקיד הזה

לימור סון הר-מלך:  אז שיהיה הרבה בהצלחה לכולנו

לימור סון הר-מלך:  ואני בטוחה שאת תעשי חייל

לנה קרופלניק: תודה רבה ומאוד שמחה להצטרף

לימור סון הר-מלך: תודה רבה

לימור סון הר-מלך:  אז אנחנו נקבל סקירה של המצגת של הדו"ח על ידי מנהלת יחידת חשבונאות ודיווח, מרים שפרמן, שלום מרים

לימור סון הר-מלך:  אז נשמח לקבל סקירה של הדו"ח

מרים שפרמן: תודה, אנחנו נציג את זה ביחד, אני מתחילה ואפרת תציג את הדו"ח הכספי

לימור סון הר-מלך: אוקיי בסדר גמור

מרים שפרמן: (הצגת מצגת)     אז באופן כללי דברים כלליים על הדו"ח ועל הדו"חות הכספיים בכלל, בהתאם לחוק קרן העושר, מחלקת הניהול בבנק ישראל אחראית על הפקת הדו"חות הכספיים של הקרן, ובהתאם לחוק, המסגרת החשבונאית בעצם מותאמת לפעילות המיוחדת של הקרן

מרים שפרמן:       אני חושבת שאני לא צריכה להגיד את זה, אבל הקרן היא בעצם ישות קצת מיוחדת כי מצד אחד מוסד ציבורי מצד שני הפעילות של הקרן היא השקעתית ועסקית, והמסגרת שנבחרה היא המסגרת של התקינה הבינלאומית שמיועדת למגזר הציבורי

מרים שפרמן:  עכשיו, למרות שהפעילות של הקרן השקעתית, בסופו של דבר, בפן שלנו, אין הבדל משמעותי אם היינו משתמשים בתקינה הבינלאומית הרגילה של המגזר העסקי, או המסגרת של המגזר הציבורי, ההשקעות נמדדות בשווי השוק שלהם

מרים שפרמן:  זאת אומרת מבחינת הנתונים אין הבדל משמעותי, יש הבדל בעיקר במינוחים, בדו"חות זה לא המינוחים של המגזר העסקי, אבל מהותית אין הבדלים במדידה של הרווחים

מרים שפרמן:       מטבע הפעילות של הקרן, זה עוד דבר שהקרן מיוחדת בה

מרים שפרמן:  הפעילות של הקרן היא במטבע חוץ בלבד

מרים שפרמן:  זאת אומרת, גם הכסף שנכנס לקרן מהממשלה, מיסי היתר שנכנסים נכנסים במט"ח

מרים שפרמן:  גם ההשקעות של הקרן הן מותרות להשקיע רק במט"ח ורק בחול, וגם סכום ההקצאה השנתי שכבר הועבר ב-24 במאי, גם הוא לפי החוק מועבר במט"ח

מרים שפרמן:       לאור זאת שהאלמנטים המרכזיים הם במט"ח, אז גם מטבע הפעילות

מרים שפרמן:  זאת אומרת איך אנחנו מודדים את הרווח? זה מטבע חוץ וזה דולר, כי רוב ההשקעות כרגע הן בדולר, אבל בנוסף לזה הוחלט שבדו"חות הכספיים, שהדו"חות המרכזיים, הראשיים, מאזן, רווח והפסד ודו"ח על השינויים בהון יוצגו גם במונחי שקל

מרים שפרמן:  אני אומרת גם יוצגו במונחי שקל, אנחנו מציגים גם במונחי שקל

מרים שפרמן:  בעצם המדידה החשבונאית צריכה להיות במונחי דולר כי זה המטבע שהקרן פועלת, ההשקעות הן בדולר, וזה משקף בעצם את הביצועים של הקרן בחוץ לארץ

לימור סון הר-מלך: הדו"חות הנוכחיים הם רק דולרים?     

מרים שפרמן: הדו"חות הם דולריים, יש בסוף הדו"חות ביאורים, בסוף הביאורים יש גם נתונים שקליים, בסוף הדו"ח

מרים שפרמן:  לא יודעת אם זה אותו עמוד אצלך, עמוד 15

מרים שפרמן:  יש גם את הנתונים השקליים

מרים שפרמן:  למרות שבעצם הם לא מחויבים פה הנתונים השקליים, אבל עלה צורך כן לשקף

עמי צדיק: אז אנחנו העלנו את השאלה למה אין גם את התשואה במונחים שקליים כדי שנדע גם מה נעשה במונחים שקליים כי יכול להיות שיש פערי הפרשי מטבע שהם משנים את התשואה

מרים שפרמן: אז אני רק אדייק

מרים שפרמן:  הדו"חות הכספיים לא משקפים תשואה, הם משקפים את הרווחים

מרים שפרמן:  הרווחים נמדדים במונחי דולרים, וגם נתנו את המדידה של מונחי השקלים

מרים שפרמן:  התשואה מחושבת יותר בפן העסקי, שאתן יכולות לתקלן אותי, אבל המדידה הבסיסית היא לפי סל מטבעות, שכרגע הוא רק ביורו ודולר, אבל זה משקף את ההרכב המטבעי של הקרן וכך הם מודדים את התשואות וככה הם תמיד עובדים, זו המדידה הבסיסית

מרים שפרמן:  אם רוצים מדידה במונחי שקלים, אני מעבירה לכם אם זה אפשרי ואם אתם מעוניינים, כרגע אין להם מדידה במונחי שקלים

לימור סון הר-מלך: אז בעתיד לבוא אנחנו נשמח אם בדו"חות יהיו גם במטבח שקלי, לפחות לגבי התשואות

לימור סון הר-מלך:  בסוף אנחנו עובדים עם שקל

רוני מר: צוהריים טובים, רוני מר מהלשכה המשפטית של משרד האוצר

רוני מר:  אני אציין ובאמת אפשר להרחיב על זה קצת יותר

רוני מר:  היו 2-3 דיונים גם בוועדת ההשקעות ואחרי זה בשתי ישיבות מועצה לגבי השאלה הזאת, על הפער בין מטבע הפעילות למטבע ההצגה של הקרן, ועלו נימוקים מקצועיים לכאן ולכאן

רוני מר:  הדבר שתומך במה שאת אומרת הוא באמת, בסוף, אמרנו את זה כמה פעמים כאן, הקרן, חשוב לנו מאוד לשמור על השקיפות ושהאזרחים יבינו מה הם קוראים מה מצב הקרן

רוני מר:  ומרבית אזרחי ישראל מבינים שקלים ולא דולרים

רוני מר:       לצד זאת, עלה החשש, וזו בסוף הייתה הנקודה המרכזית למיטב הבנתי שהכריעה, שמטבע ההצגה הוא שקלי והוא שונה ממטבע הפעילות, ישנו חשש שהשינוי הזה ישפיע על מדיניות ההשקעה ועל פעולות שתעשה הקרן בעולם ההשקעה שלה

רוני מר:  כלומר, כדי שההשקעה, כדי שההצגה השקלית תהיה מסוימת, או כדי לתקן פערים, פערי המרות מטבע וכאלה בסדר? כדי לתקן את הדברים האלו, כדי להתייחס לדברים האלו, זה עלול לעוות את מנגנון ההשקעה עצמו

לימור סון הר-מלך: איך זה יכול להיות? תסביר לנו

איתן ישראלי: אולי מהזווית הזאת שיש פה יכולת להטעות את הציבור בטעות

איתן ישראלי:  כי בעצם במועד הזה אנחנו לא מעבירים את הכספים שנמצאים כרגע במטבע חוץ לשקלים, ולכן יכול להיווצר מצב מסוים שיש רווח מסוים, של כלי שהוא נובע כרגע מההמרה שלך לשער חליפין מסוים בנקודה הזאת, למרות שלא באמת הייתה ההמרה כזאת

לימור סון הר-מלך: בנקודת זמן מסוימת

איתן ישראלי: כן, זאת אומרת המטבע עדיין נמצא במטבע החוץ

איתן ישראלי:  אם אתה תציג את זה בשקלים, אתה בעצם יכול ליצור מצב שזה הסכום בשקלים שיש, ואז בפעם הבאה שתוציא דו"ח יהיה שוב סכום אחר, ויחשבו שהקרן הפסידה, לדוגמה, כספים, למרות שהיא לא הפסידה

איתן ישראלי:  השינוי היה בשער החליפין ולא בתשואות שהקרן השיגה

איתן ישראלי:  ולכן דווקא הניסיון לפעמים להצמיד כל דבר בשקל, להציג את זה בצורה שקלית עלול להטעות את הציבור ודרך זה להשפיע על השיקולים של הוועדה

לימור סון הר-מלך: הבנתי

לימור סון הר-מלך:  אז אפשר אולי בכל אופן כן לציין גם במטבע שקלי עם ההסבר הזה

רוני מר: כמו שציינו צריך להוסיף כמו - - - יש ביאורים - - - שקלים

לימור סון הר-מלך: כן אבל לא על התשואות

רוני מר: והם נותנים בדיוק את המענה שדיברת עליו עכשיו

רוני מר:  זה מופיע בתוך הדוח הכספי

אפרת שגיא: אותם נתונים שמופיעים בדו"ח הכספי בדולר מופיעים גם בשקל

אפרת שגיא:  כשאתם אומרים תשואות זה קצת מוציא אותנו מהדו"ח הכספי שהקרן מגישה, ולוקח אותנו לדו"ח השנתי, שיותר הצד העסקי אחראי על זה

אפרת שגיא:  צריך פשוט לעשות את ההבחנה במונחים בין התשואות לרווחים

אפרת שגיא:  מה שיש בדולר בדו"ח הזה יש גם בשקל בסוף הדו"ח

מרים שפרמן: בעמוד 16 בדו"ח יש את הנתונים של הרווחים במונחי שקלים, אפשר לראות את כל הפירוט ממש לפי הסעיפים

מרים שפרמן:  2 נקודות שרצינו לחדד, אתם רואים את הנתונים השקליים?     

עמי צדיק: הדיון הוא באמת על הדו"ח הכספי השנתי

מרים שפרמן: נכון

עמי צדיק: אבל ביקשתם את הדו"ח הכספי עם הציור היפה עם התמונה?     

מרים שפרמן: זה הדו"ח של התשואות, צירפנו את זה כחומר חשוב ומשמעותי

עמי צדיק: מה שאנחנו מציעים, שגם בדו"ח השני, פה לא מראים תשואה, אבל ברף של רוני לגבי הרווח בשקלים, אז זה נכון שזה מעוות את התמונה כי הכסף נמסר למדינה רק אחרי כמה חודשים, אז זה גם נכון לגבי זה, ולמרות זה, זה כן מופיע פה בשקלים בביאור מספר 7, אז בביאור 7 יש את הנתון בשקלים, שיכול להשתנות עד מועד העברת הכסף לממשלה, ולמרות זאת זה יוצג

עמי צדיק:  אז שיוצג גם שיעור התשואה, מה הבעיה?     

מרים שפרמן: אולי נשאיר את זה לדיון עם ההשקעות?     

לימור סון הר-מלך: אנחנו נמשיך בסקירה ואחר כך, בהמשך לדעתי אנחנו נצטרך לתת

מרים שפרמן: בסדר גמור רק משפט אחד להבין, כי עלה גם הנושא של המשוואה הבינלאומית ואיך זה מקובל במקומות אחרים, אז קודם כל התייעצנו פה בנושא הזה של המטבע, גם עם הבנק העולמי וגם עם הפורום הבינלאומי של קרנות עושר וזאת הייתה המלצה חד משמעית שלהם למדוד את הרווחים במונחי מט"ח ולא בשקלי

מרים שפרמן: , זאת אומרת זו הייתה התייעצות גם בזווית הייחודית של הקרן, אז הייתה התייעצות

מרים שפרמן:  וגם הקרן הנורבגית, צריך לקחת אותה בעירבון מוגבל את ההשוואה

לימור סון הר-מלך: כשהם מפיקים את הדוחות שלהם הם כן במטבע המקומי

מרים שפרמן: אני רק אוסיף על הבנק הנורבגי משפט

מרים שפרמן:  הבנק הנורבגי הוא קצת מיוחד בזווית הזאת שכל הדיווח של הקרן נמצא בתוך הבנק המרכזי

מרים שפרמן:  הדיווח כלול בתוך הדו"חות הכספיים של הבנק המרכזי, ומציינים במפורש שהם החליטו לנקוט במטבע המקומי כי זה חלק מהבנק המרכזי וזה מטבע הפעילות

מרים שפרמן:  בבנק מרכזי יש לו המון פעילות מקומית, במטבע המקומי, אז זו אחת הסיבות

מרים שפרמן:       הם גם מציינים שם כמה נקודות שקשורות לזה

מרים שפרמן:  יש להם איזה אי נוחות סביב העניין הזה, הם מציינים את זה בכמה מקומות בדו"ח בבנק הנורבגי שזה לא משקף את כוח הקניה בחו"ל המדידה במטבע המקומי, ושאין להם מטבע חוץ אחד דומיננטי, אז גם אין להם חלופה טובה, כי אין להם מטבע אחד שהוא משמעותי כמו אצלנו שהדולר הוא 90% מההשקעה וגם הם מדווחים על כל תשואה במונחי כל מטבע ומטבע בודד, כאילו כדי לחפות על העניין הזה

מרים שפרמן:  אז יש את זה אצלם, אבל צריך לעשות את ההשוואה המלאה מול הדו"ח הנורבגי

עמי צדיק: אדרבא

עמי צדיק:  לכן צריך להראות את זה בכמה, כמו שהם מראים, בכמה מטבעות, או לפחות בשקלים לפחות גם

מרים שפרמן: אני לא רוצה להיכנס לתשואה כי זו באמת לא הנישה שלנו, אבל צריך לקחת לנתח למה בדיוק הם, יש שם תחושה של אי נוחות כי הם מציינים את זה כמה פעמים בדו"ח שהסכומים לא משקפים את כוח הקניה בחו"ל, ומציגים את הפרשי השער בנפרד כדי שידעו לזהות

מרים שפרמן:  יש להם מורכבות גם אצלם, אז לא בטוח שזה הפתרון האופטימלי לסיפור

אפרת שגיא: הביאורים בהגדרה הם חלק בלתי נפרד מהדו"ח, את הרווחים, שוב רק צריך את המינוח, הרווחים מופיעים גם בשקף 

מרים שפרמן: אוקיי, אפשר לראות אותם בצורה, זה סוג של אומדן כי אנחנו לא יודעים

מרים שפרמן:  בואו נמשיך עם הדו"חות עצמם, זה היה הקדמה לדו"חות, עכשיו בואו ניכנס לדו"חות עצמם

אפרת שגיא: אז אנחנו כרגע מסתכלים על הדו"ח על המצב הכספי, זה מינוח של התקינה הציבורית, ה-IPSAS מה שאנחנו מכירים יותר כמו מאזן

אפרת שגיא:  נסתכל רגע על סעיף המזומנים ושווה מזומנים, הוא מורכב מהשקעה בפיקדון דולרי נזיל - - -, מורכב גם מקרן השקעה שהיא נזילה לזמן קצר, stif המינוח הואshort term investment fund, זאת אומרת זה נזיל בכל רגע נתון, ויש גם עו"ש אצל הנאמן, הנאמן הוא הגוף שדרכו מבצעים את ההשקעות, שוכב אצלו גם עו"ש

אפרת שגיא:      הכנסות ריבית לקבל זה בגין אותם פיקדונות שהזכרתי קודם, מקבלים ריבית

אפרת שגיא:  הריבית עבור החודש האחרון והיום האחרון טרם התקבלו כי פשוט בתוך יום-יומיים מקבלים את זה ולכן יש לנו נכס לקבל על זה

אפרת שגיא:       ניירות ערך זה השקעה באפיקים השונים של תעודות סל

אפרת שגיא:  ההשקעה בוצעה בהדרגה ב-16 פעימות, שנפרסו בין חודש אוגוסט לדצמבר לפי החלטת ועדת ההשקעות

אפרת שגיא:  אותה השקעה מפוצלת לפי החלטת ועדת ההשקעות, 60% מהנכסים יושקעו במניות, כאשר יש פיצול בין מניות בארה"ב למניות מחוץ לארה"ב

אפרת שגיא:  יש 36

אפרת שגיא: 5% מנכסי הקרן יושקעו באגרות חוב קונצרניות, חלקן באג"ח תאגידיות בארצות הברית וחלקן באג"ח תאגידיות באירופה

אפרת שגיא:       אנחנו עובדים לאזור ההתחייבויות

אפרת שגיא:  יש 27,000 דולר זכאים

אפרת שגיא:  זה תשלומים שצריך לשלם לנאמן, שוב, אותו גוף שדרכו מבצעים את העסקאות, פשוט, שוב, טכנית, שולם לאחר תאריך המאזן וכמובן שזה נרשם כנגד הוצאות עמלות בדו"ח על הביצוע הכספי

אפרת שגיא:       הסעיף הבא הוא הפרשה בגין הקצאה לאוצר המדינה

אפרת שגיא:  ההקצאה לשנת 2023, עכשיו לאחרונה 24 במאי ועברה שתי הקצאות, עבור שנת 2023 ועבור שנת 2024

אפרת שגיא:  אני רוצה רגע להתמקד בהקצאה לשנת 2023

אפרת שגיא:  הנוסחה לפי החוק היא 3

אפרת שגיא: 5% מסך ההכנסות במועד הקובע, מהתשלום הראשון שהגיע לקרן, שהוא 342 מיליון, אז החישוב הוא כפול 3

אפרת שגיא: 5%, 12 מיליון עבור שנת 2023, שהועבר בפועל עם אישור התקציב לשנת 2023

אפרת שגיא:       לעומת זאת, ההקצאה לשנת 2024, לפי החוק היא מחושבת 3

אפרת שגיא: 5% משווי נכסי הקרן שהיו ב-31 בדצמבר בדו"חות הכספיים האחרונים שאושרו, שהם, במקרה הזה, היו הדו"חות לשנת 2022, שבעצם עליהם אנחנו מדברים היום, 618 מיליון דולר נכסים כפול 3

אפרת שגיא: 5% זה אותם 21

אפרת שגיא: 6 מיליון הקצאה לשנת 2024, שעברה בפועל ב-24 במאי 2023

אפרת שגיא:  זה היה הצד הכספי יותר

אפרת שגיא:       בוא נדבר רגע על ההשפעה של הרישום החשבונאי

אפרת שגיא:  אז בפועל 2023 יצרנו הפרשה מ-day one, מהרגע שהתקבלו ה-342 מיליון נרשמה הפרשה ואותה רואים בדו"חות הכספיים, עד 12 מיליון

אפרת שגיא:  סגירת ההפרשה תתבצע ב-24 במאי

אפרת שגיא:  בפועל עם העברת המזומן

אפרת שגיא:  לעומת זאת בשנת 2024, אנחנו נכיר בהתחייבות הזאת במועד העברת חוק התקציב, זאת אומרת ב-24 במאי, זה בעצם יהיה בדו"ח ב-2Q של-2023 וזה יירשם כנגד מזומן כי בפועל גם פתחנו את ההפרשה וגם סגרנו אותה באותו יום

אפרת שגיא:       בדו"חות האלה כן נתנו גילום מאחר וזה היה כבר ידוע אז יש התייחסות ביאור לאירוע לאחר תאריך המאזן

אפרת שגיא:  חלק בלתי נפרד מהדו"ח שמתייחס להעברה הזאת

אפרת שגיא:       אנחנו מגיעים להון של הקרן, הוא מורכב מהתקבולים מהממשלה במהלך 2022

אפרת שגיא:  היה תקבול ביוני, באוגוסט ובאוקטובר, בסך הכל 608 מיליון דולר שהתקבלו, בניכוי ההקצאה הזאת שדיברתי עליה קודם בגין שנת 2023, היא מקטינה לנו את ההון ולכן סך הכל ההון של הקרן הוא 596 מיליון דולרים

אפרת שגיא:      נעבור לדו"ח על הביצוע הכספי, מה שמוכר קצת יותר בתור דו"ח רווח והפסד

אפרת שגיא:  יש לנו הכנסות ריבית שנובעות מהפיקדונות שדיברתי בהתחלה, ריבית יומית וריבית חודשית משני הפיקדונות הנזילים שברשות הקרן, והכנסות והוצאות מתעודות הסל לפי אפיקי השקעה

אפרת שגיא:  אז בעצם יש הכנסות שהם שיערוך לשווי הוגן

אפרת שגיא:  אמרנו שההשקעות האלה הן משוערכת למחיר שלהם, לשווי השוק שלהם

אפרת שגיא:  אז אפשר לראות כאן את הפיצול לפי כל אפיק השקעה

אפרת שגיא:  יש את מדד המניות, מדד אג"ח תאגידי בארצות הברית ואג"ח תאגידי באירופה

אפרת שגיא:       הכנסות דיבידנד ה-ETF האלה, תעודות הסל האלה מקבלים דיבידנדים, אפשר לראות אותם כאן

אפרת שגיא:  כרגע בתקופה הזאת הדיבידנד הוא היה הרכיב המהותי מסך כל ההכנסות שההשקעה עשתה, ויש גם הוצאות מיסים עבור המניות ואג"ח תאגידי בארצות הברית, שזה, החל מחודש אוקטובר, התקבל פטור מההשקעות ויותר נכון להשקעות הנוכחיות האלה, לא צפויות עוד הוצאות מיסים בעתיד

נתנאל יהושוע קופראק: זה הוצאות מיסים בארץ או בחו"ל?     

אפרת שגיא: בחו"ל, כי ההשקעה מתבצעת בחו"ל, ושם היה עניין טכני

אפרת שגיא:  זאת אומרת זה טופל וסודר ענייני בירוקרטיה

אפרת שגיא:  הקרן לא אמורה להיות ממוסה במיסוי גם בחו"ל, פשוט עד שהתקבל האישור הטכני הזה, היה מיסוי שאי אפשר היה לדרוך אותו גם חזרה וכמובן - - -     

רוני מר: בהתאם לחוק הקרן פטור ממיסים בארץ כגון - - -     

אפרת שגיא: והגענו להכנסות מהפרשי שער

אפרת שגיא:  הן נובעות משינויים בשער חליפין בגין יתרות שנקובות ביורו, זאת אומרת לא במטבע הפעילות, אז בין היורו לדולר יש לנו הכנסות הפרשי שער

אפרת שגיא:  וגם בדו"ח יש גילוי בהתאם לתקינה החשבונאית, אז יש גילוי לגבי סיכון ריבית, סיכון מטבע חוץ וסיכון מחיר מניות שכמובן הקרן, ועדת ההשקעות, ניתן לדעת והושקע כאשר לוקחים את הסיכונים האלה בחשבון

עמי צדיק: זהו, סיימתם?     

אפרת שגיא: כן

מרים שפרמן: רק אולי כדאי לציין במשפט, אנחנו אולי חשבונאים והכל, בכל זאת הייתה שנה מאוד קשה מבחינת השקעות בעולם והקרן בכל זאת סיימה ברווח במונחי דולר, אז זה אירוע שכן אפשר לציין אותו

רוני מר: אם אפשר מילה אחת רק על התהליך של הדו"חות

רוני מר:  בהתאם להוראות החוק כמו שככה גם מוצג, מחלקת הניהול עורכת את הדו"חות הכספיים ומאושרים על ידי מנהלת המחלקה

רוני מר:  לפי החוק מנהלת המחלקה מגישה אותם לקרן

רוני מר:  בתוך הקרן, המועצה החליטה שבדומה לחברות מסחריות, בעצם ועדת הביקורת של הקרן עושה דיונים ממוקדים ומפורטים בדו"חות שהוגשו לה, שכחתי שלב חשוב שהרואה חשבון מבקר של הקרן, רואה חשבון חיצוני של הקרן בודק את הדו"חות, עושה עליהם את העבודה המקצועית הנדרשת לגביהם

רוני מר:  ועדת הביקורת עושה דיון מפורט וממוקד בדו"חות הכספיים, מגישה המלצה למועצת הקרן ומועצת הקרן, בעצם בישיבתה, מאשרת את הדו"חות

רוני מר:  בשלב הזה יש חתימה סופית של חשבון המבקר, ואז בעצם אחרי האישור הזה מוגשות גם למזכירות הממשלה וגם לוועדה, זה ככה תהליך האישור מבחינתנו בשלבים המקצועיים והטכניים

לימור סון הר-מלך: רק עד שזה הגיע אלינו זה עבר בעצם את כל הפרוצדורה הזאת

רוני מר: את כל התהליך כן

עופר בן עזרא: אני רק אוסיף, אין לי את השלט כי מתברר שלא נרשמנו בזמן

לימור סון הר-מלך: שמך לפרוטוקול

עופר בן עזרא: שמי עופר בן עזרא, אני שותף במשרד EY אנחנו בעצם המשרד המבקר של הקרן

עופר בן עזרא:  אז כמו שרוני ציין, באמת יש פה תהליך ארוך של עבודה שבעצם מחלקת הניהול מכינה ובעצם עורכת את הדו"חות הכספיים

עופר בן עזרא:  אנחנו מבצעים פה ביקורת מאוד נרחבת, יסודית, כמובן שאנחנו בודקים שכל כללי ה-IPSAS הבינלאומיים מקבלים ביטוי גם מבחינת גילויים, גם מבחינת החומר הנדרש

עופר בן עזרא:       גם דיברו פה על הביאור השקלי, אז הביאור השקלי כמובן גם כן מבוקר, חשוב לציין שהוא חלק בלתי נפרד מהדו"ח, כלומר הדו"ח השקלי עצמו, שהוא חלק מהדו"חות הכספיים, הוא עובר ביקורת ובדיקה שכל הגילוי וההצגה שלו נעשים בדיוק לפי כללי החשבונאות המקובלים, ובאמת אחרי תהליך אישור גם של ועדת הביקורת וגם של המועצה, אנחנו כמובן מצרפים את חוות דעתנו שצורפה גם לדו"ח השנתי

לימור סון הר-מלך: תודה רבה

לימור סון הר-מלך:  איתן אתה רוצה להוסיף משהו? - - - להתייחס לדברים

לימור סון הר-מלך:  עמי ממרכז המחקר והמידע של הכנסת

עמי צדיק: שלום לכולם

עמי צדיק:  כמה שאלות לגבי הדו"ח

עמי צדיק:  כתוב באופן כללי תעודות סל על מדד המניות ומחוץ לארצות הברית

עמי צדיק:  האם לא נדרש גם מה ספציפית, אילו תעודות? ואילו מדינות מחוץ לארצות הברית? שיהיה פירוט יותר גדול

עמי צדיק:  אותו דבר לגבי תעודות סל על אג"ח תאגידיות בארצות הברית ובאירופה, באילו מדינות? אילו תעודות? שיהיה פירוט

עמי צדיק:  ובעתיד, זה רק שלב ביניים עכשיו, גם על מניות, על אג"ח תאגידיות, על אג"ח מדינה, כמו שיש בקרנות אחרות ואנחנו בדקנו על זה ושאלנו על זה

עמי צדיק:       דבר שני אמרתם בהתחלה, אם אני לא טועה, שהמבנה נכון להיום של ההשקעות, הוא 60%, 3

עמי צדיק: 5% וכל היתרה באג"ח תאגידיות, אבל בסוף 2022 המזומנים היו 2

עמי צדיק: 5% ולא 3

עמי צדיק: 5% למה זה קרה? כי חלו שינוים בשיערוכים למיניהם?     

אפרת שגיא: רוצים שנענה מהתחלה לסוף?     

מרים שפרמן: הפירוט של ההשקעות, ברמה החשבונאית, ועופר תקן אותי אם אני טועה, חובה לציין ספציפית שמות של מניות, אני לא יודעת אם זה מקובל

לימור סון הר-מלך: זה מקובל, בקרנות עושר אחרות זה מופיע איפה זה מושקע, באיזה אג"חים

אפרת שגיא: השאלה אם בדו"חות הכספיים או בדו"חות הביצועיים? צריך לעשות פה את ההבחנה בי הדו"ח הכספי לדו"ח הביצועי

עמי צדיק: לנו זה לא משנה איזה דו"ח, העיקר שנראה

לימור סון הר-מלך: נשמח שזה יהיה

אפרת שגיא: אולי צריך לשקול להגיד שיהיה איזשהו הסדר, שנגיש ביחד את הדו"חות - - -     

מרים שפרמן: ביחד עם הדו"ח העסקי, ואז יראו את הנתונים האלה

עמי צדיק: בכל מקרה שיהיה אבל לא חשוב

לימור סון הר-מלך: זה לא משנה איך, אנחנו נשמח

עופר בן עזרא: בדרך כלל מה שמקובל, אני רק רוצה להוסיף גם אם אתם רואים בחברות ציבוריות שמפרסמות, מה שנקרא, דו"חות דירקטוריון, דו"חות ברנע, אני אתן את זה כדומה מה שקורה בחברות ציבוריות בישראל, הרבה פעמים מידע נרחב ומידע עסקי הוא בא לידי ביטוי בתוך הדו"ח הכספי כי הדו"ח הכספי עצמו דורש גילויים מסוימים שהתקינה מבקשת, ואם רוצים כל ביטוי או גילוי עסקי נרחב, בדרך כלל מצורף דו"ח נוסף שרואים אותו כחבילה אחת, שהוא בעצם מרחיב ונותן את העירייה לכל המידע הנלווה

לימור סון הר-מלך: לדעתי זה לא משנה אם הוא יהיה דו"ח נלווה או דו"ח בפני עצמו

לימור סון הר-מלך:  אני חושבת שזה תורם לשקיפות שבאמת בסוף זה תפקיד הוועדה זה באמת לוודא שהדברים נעשים בשקיפות ובאופן הנכון ביותר

לימור סון הר-מלך:  תודה

עמי צדיק: יש פה את העולם של התקנים החשבונאים, יש פה את העולם של החוק, של מה החוק באמת אומר

עמי צדיק:  ויש פה את העולם של הנראות הציבורית והשקיפות שזה עולם אחר לגמרי ועל זה אחארית הוועדה

עמי צדיק:  זה מה שאנחנו אומרים

עמי צדיק:  לגבי הקרן הנורבגית, הם גם מראים את התשואה לאורך השנים, אני מדבר על העתיד, כי עכשיו רק התחלנו

מרים שפרמן:  אין לנו עוד שנים

עמי צדיק: כשיהיה, לפעם הבאה

עמי צדיק:  על פני תקופות, בניכוי דמי הניהול, למרות שהתקציב של הקרן, בעצם עלויות הקרן מוטלות מחוץ ליתרת הקרן

עמי צדיק:  הם או על תקציב המדינה או על בנק ישראל אבל מעניין לראות ולהבין, אלו כספי ציבור בסך הכל, מה העלויות בגין הפעלת הקרן? ואז להבין מה התשואה ברוטו ומה התשואה נטו? ואת כל זה לשערך גם לפי שיעורי אינפלציה כי עכשיו האינפלציה הרימה ראש בשנה האחרונה, ואם יש אינפלציה גבוהה של 5-6 אחוז גם בדולרים וגם בשקלים אז כמובן שזה משפיע על התשואה השנתית של הקרן

עמי צדיק:  אז ככה אם נוהגים להראות את זה, כמובן כל זה לדו"ח העסקי

לימור סון הר-מלך: התפעול של הקרן

לימור סון הר-מלך:  כן, לנה?     

לנה קרופלניק: לגבי הדו"ח השנתי, לא הדו"ח הכספי

לנה קרופלניק:  אבל בגלל ששוב, זה נושא שאפשר לדון בו, אנחנו מדווחים בסל מטבעות אז השאלה איזו אינפלציה לקחת? כי אינפלציה בשקלים בוודאי לא רלוונטית, השאלה אם גם בדולרים היא לא רלוונטית? ומכיוון שאנחנו חיים בישראל אני לא כל כך מבינה את הרלוונטיות של הנתון הזה

לנה קרופלניק:  אני חושבת שזה סתם עלול לבלבל ונצטרך רק לרשום ביאור כזה למה לקחנו ואיזה נתון לקחנו?     

לימור סון הר-מלך: כי בסוף אנחנו משתמשים פה, לפחות בריבית, ואנחנו משתמשים בפירות הקרן אנחנו משתמשים במטבע שקל

עמי צדיק: בסוף הערך של התשואה או הרווח, אם יש אינפלציה במהלך השנה הוא נשחק, זה לא אותם שקלים בסוף השנה כמו בתחילת השנה, ואת זה צריך לקחת בחשבון ולכן מראים את זה בצורה כזאת

עמי צדיק:  כמו שאת מקבלת מקרן הפנסיה שלך גם את העלויות

לנה קרופלניק: אבל קרן הפנסיה שלי, ואני באתי ממקום מוסדי מקרן הפנסיה, היא חושבת בשקלים ומשקיעה בשקלים

לנה קרופלניק:  וכל שקל שמוציאים לחו"ל עושים חישוב בשקל האם זה שווה להוציא לחו"ל? האם אנחנו נגדר אותו או לא נגדר אותו? כי בסוף החשיבה היא שקלית

לנה קרופלניק:       פה ברוח החוק, כפי שהחוק תיכתב, שהוא דורש שכל ההשקעות של הקרן יהיו מחוץ לישראל, לדעתי מרוח החוק גם משתמע שהחשיבה היא גם חשיבה מטבעית של מטבע חוץ ולא מטבע שקלים, ולכן כשאנחנו עושים את ההשקעות, החשיבה שלנו היא לא בשקל, בניגוד למה שעשיתי בגוף מוסדי, שחשבתי כל הזמן בשקלים גם כשיצאתי החוצה תמיד או עשיתי גידור או בסוף הייתי צריכה להביא תשואה בשקלים, לא בדולרים, פה החשיבה שלי היא שונה

לנה קרופלניק:  אני חושבת במטבע חוץ, אני חושבת בדולרים ולכן אין לי בעיה לנקות

לנה קרופלניק:  אבל איזה אינפלציה? אני חושבת שהנתון הזה פשוט יותר יבלבל מאשר יוסיף ערך

לנה קרופלניק:  זו דעתי

איתן ישראלי: אם אפשר להוסיף, אני חושב שהסיפור של הקרן הנורבגית היא בסוף קרן אחת מהרבה קרנות עושר, יש הרבה דרכים לדווח, אני לא בטוח - - -     

לימור סון הר-מלך: זה לא רק הקרן הנורבגית

עמי צדיק: זו דוגמה בשבילנו

לימור סון הר-מלך: היא המודל, אבל יש עוד קרנות

עמי צדיק: אנחנו נבדוק גם קרנות אחרות, לא כל כך הספקנו אבל עכשיו יהיה הרבה זמן לשנה הבאה ונראה איזה

רוני מר: עמי כתבת את זה בדו"ח שלך ככה בניתוח שעשיתם בשורה, אני חושב שזה חשוב גם להגיד בצורה ברורה שני דברים

רוני מר:  דבר ראשון, מה יוצג ומה לא יוצג? גם פה יש הפרדה בין הדו"ח הכספי לבין הדו"ח המהותי, בוא נקרא, לו, הדו"ח השנתי, וזו לא אותה הצגה כמו שעופר ציין קודם, כמו שגם אמרו - - - בניהול, בדו"חות הכספיים לא נהוג להציג להבנתי ברמת, ממש, תיק ההשקעה או אפיק ההשקעה הספציפי

רוני מר:  יש מקום אולי לעשות את זה בתוך הדו"ח הכללי 

רוני מר:       דבר שני שאני אגיד כמו שאמרתי קודם, צורת ההצגה והבחירה של פירוט ההצגה הוא משהו שגם הוא לא נעשה כלאחר יד, אלא נעשתה מחשבה בוועדת ההשקעות לגבי הפירוט של הדברים האלה

רוני מר:  אני כן אציין כמו שאתם מכירים, אמרנו את זה כמה פעמים פה ואולי נגיד את זה מחדש בכל דיון, אנחנו תמימי דעים, ורואים עין בעין את החשיבות הגדולה של השקיפות לציבור

רוני מר:  אין לנו שום כוונה לא להסתיר ולא לעשות שום דבר

רוני מר:  אני אגיד לסוף הנקודה הזאת מה שאני חושב שהוא נכון, גם הוא כמעט נכון לכל הדיונים שלנו, אנחנו בתחילת הדרך

רוני מר:  אנחנו עוד לומדים

לימור סון הר-מלך: נכון

רוני מר: זה נכון לגבי הדו"חות, זה נכון לגבי ההתנהלות, זה נכון לגבי קשרי העבודה ולגבי כל הדברים האלה

רוני מר:  אז אני אומר מה שקרה בדו"ח השנתי הזה, אני לא רוצה להתחייב לאף אחד מהצדדים אבל אני מעריך שתהיה התפתחות ויהיו שינויים, והקרן הנורבגית - - -     

לימור סון הר-מלך: נראה לי שזה התפקיד של הוועדה הזאת, לייצר את ההתפתחויות והשינויים, זה הדיונים

רוני מר: אנחנו שמחים תמיד לשמוע את ההערות - - - מקבלים את הביקורת

לימור סון הר-מלך: לגמרי

לימור סון הר-מלך:  לא, אין ביקורת, אני חושבת שמה שאנחנו מביאים זה באמת דיוקים ורצון באמת רק לשפר את הדו"חות האלה

לימור סון הר-מלך:  שלא יישמע, אתם לא צריכים לקבל ביקורת, אני חושבת שהדו"ח הזה, באמת מי שעשה אותו, הוא דו"ח שכתוב היטב, והוא עשה את המקסימום כדי להביא מוצר מוגמר שהוא באמת רציני ומשמעותי, וגם הדברים שאמרת מעידים על זה

לימור סון הר-מלך:  אבל אנחנו באמת הרצון שלנו לדייק בעיקר

איתן ישראלי: אם אפשר גם להוסיף משפט אחד בהמשך למה שרוני אמר

איתן ישראלי:  באמת בדו"חות הכספיים זה לא מופיע, אבל יש שם בדו"ח השנתי כן פירוט את הקרנות שהשקענו בהם, ביחס אפילו למדדים מקבילים, בהשוואה, אז גם אפשר לראות את זה שם

עמי צדיק: איפה?     

איתן ישראלי: לקראת סוף הדו"חות השנתיים

עמי צדיק: עמוד?     

איתן ישראלי: עמוד 18

לנה קרופלניק: ועמוד 17 גם

לנה קרופלניק:  17 מניות ואג"ח עמוד 18

עמי צדיק: זה ההשקעות הפרטניות?     

לנה קרופלניק: כן

לנה קרופלניק:  ממש את השמות של התעודות סל שהשקענו בהם

לנה קרופלניק:  תרשים 7 תרשים 8

עמי צדיק: ודבר אחרון זה לגבי מדדי הייחוס

עמי צדיק:  קשה להבין בסוף מה מדד הייחוס

עמי צדיק:  נניח בתקופה הזאת שדנים בה, אז כתוב שהתשואה היא 1

עמי צדיק: 2%, מה התשואה של מדד הייחוס? מאוד קשה להבין את זה, זה לא כתוב בצורה ברורה

עמי צדיק:  בקרן הנורבגית זה ממש כתוב בשער, המדד שלנו הוא במקרה דנן הם הפסידו זה 14%-, זו שנה מאוד קשה, אבל הוא עדיין יותר גבוה באחוז נקודה משהו ממד הייחוס, כתוב בצורה ברורה, כל אחד יכול להבין את זה, זה דבר אחד

עמי צדיק:       דבר שני כיוון שהקרן בחיתוליה, אז אולי בשנים הראשונות יראו, וגם אנחנו בין כה וכה נראה את זה בתשואות שלנו, את ההשוואה לקרנות אחרות, מה הם עשו ומה אתם עשיתם? וזה גם יהיה מדד ייחוס

לנה קרופלניק: אני חושבת שאפשר להראות את זה, אבל asset allocation שלנו כרגע ושל הקרנות האחרות היותר ותיקות, יש שוני מאוד גדול

לנה קרופלניק:  אני חושבת שגם נעשתה עבודה בבנק, השוואה לכמה קרנות גדולות, ויש פערים מאוד מאוד גדולים ביניהם ב- asset allocation, ולכן גם הפערים ביניהם בין התשואות, הפערים הם מאוד גדולים, אז אני לא בטוחה מה נלמד מהם

לנה קרופלניק:  יכול להיות שנהיה טובים יותר ויכול להיות שנהיה גרועים יותר, ואני לא בטוחה איזו הסקת מסקנות תהיה אם משקיעים בצורה שונה לחלוטין ויש גם נכסים שהם השקיעו בהם, כמו למשל נכסים לא סחירים, הם לא מופיעים בקרן נורבגית, אבל בקרנות אחרות זה אחוזים מאוד מהותיים, שאלו השקעות שלוקח שנים לייצר אותם

לנה קרופלניק:  זאת אומרת גם אם מחר בבוקר נחליט, ותהיה לנו את היכולות להשקיע בהם, לא נוכל להגיע להקצאה כזאת במיידית

לנה קרופלניק:  ולכן אני באמת תוהה מה הערך המוסף של זה יהיה

עמי צדיק: ולגבי מדד הייחוס שלכם, איפה רואים את זה? זה מאוד לא ברור פה

עמי צדיק:  יש המון נתונים והמון הסברים אבל בסוף בסוף בשורה האחרונה, 1

עמי צדיק: 2 לעומת מה? מה מדד הייחוס?     

לנה קרופלניק: זה נכון ואני חושבת שזו שאלה שאולי ירום שהוא יושב ראש ועדת השקעות יוכל לענות בצורה יותר ברורה, אבל מה שקרה בתחילת הדרך בשנה שעברה, אני לא הייתי, אבל התקבלה החלטה להשקיע את הכסף ב-16 פעימות והכסף הושקע ונקבעה הקצאה שהוגדרה כהקצאה קצרת טווח, כשהמטרה היא בהמשך, שאנחנו בשלבים האלו, אנחנו מתחילים לעשות למעשה דיונים, לגבי הקצאה שהיא יותר קבועה ויותר ארוכת טווח, ולכן גם לא נקבעו מדדי סימון בצורה מאוד ברורה, וזה אחד הדברים שייקבעו, וזה בהחלט משהו שהוא על הפרק

ג'ני סרי: אני ג'ני, אני עובדת במחלקת הניהול בבנק ישראל

ג'ני סרי:  אז באמת בתחילת הדרך מה שנעשה זה שנבחרו מדדים של אותן תעודות סל ותעודות הסל הן אלו שעוקבות אחרי המדדים ככה שבעצם מדדי הייחוס הם המדדים עצמם

ג'ני סרי:  זאת אומרת נעשתה איזושהי חשיבה, שנכון להקצאה הראשונית הזאת, הסמנים הם המדדים עצמם

ג'ני סרי:  זאת אומרת ההקצאה היא בעצם - - -     

עמי צדיק: ברור שזה ייראה אותו דבר

ג'ני סרי: נכון אבל ההשקעה עצמה היא בתעודות הסל

ג'ני סרי:  אז ההשוואה היא בין תעודת סל, אלו הגרפים שיש בעצם בדו"ח

עמי צדיק: זה לא כל כך ברור

עמי צדיק:  כלומר, הגרפים בסוף - - -     

איתן ישראלי: להרחיב על הסיפור הזה, שהסכום שיש בקרן זה משפיע על ההשקעה בעצם

איתן ישראלי:  זאת אומרת זה משפיע על ההחלטות במה להשקיע כרגע, ואיפה לשים את האסטרטגיות? זה קצת מה שלנה פירטה פה בעצם

איתן ישראלי:  ככל שיותר נכסים, המחלקה בעצם יותר תתפתח, יותר התמחות, יותר התמקצעות בהשקעה בנכסים מסוימים ולכן ההשוואה, אולי, לקרנות אחרות שיש להן כרגע נכסים מאוד מאוד גדולים תהיה יותר רלוונטית, אבל זה לא בשנים הקרובות בהכרח

לימור סון הר-מלך: כן אבל אני כן חושבת שזה לא משנה גודל הקרן, חלק מהדרישה לשקיפות היא גם אם היא גדולה וגם אם היא קטנה וגם אם היא לא בסדרי גודל כמו הקרן הנורבגית, אנחנו רוצים שהציבור ידע מה קורה? איפה היא מושקעת? זה משהו שאני חושבת שהוא טריוויאלי

ג'ני סרי: אז זה דווקא מאוד מפורט בדו"ח, איפה שהעמודים האלה אתם יכולים לראות ממש ברמת הפירוט של כל תעודה ואיך היא התנהגה בזמן הזה מול המדד, וזה גם הביצוע

ג'ני סרי:  ולגבי 2% ששאלת, של המזומן, אז מה שקרה זה משהו יחסית טכני, זה מזומן שהוא בעצם הוקצה להקצאה השנתית, ובגלל שבשנה הראשונה הוא בעצם המועד הקובע שבו נכנס הכסף הראשון, אז הוא עמד על קצת פחות מ-3

ג'ני סרי: 5, הוא עמד על 2% בגלל שהתזרים הראשון שנכנס היה יותר קטן מסך הסכום בסוף השנה

ג'ני סרי:  אז פשוט נוצר איזשהו פער טכני של 2% ועכשיו הוא כבר לא יהיה בשנה הזאת

עמי צדיק: אוקיי עכשיו מדובר ביניים בהשקעות, אני מבין לטווח קצר

עמי צדיק:  מתי תחליטו להשקיע?     

ג'ני סרי: זה גם נקודה חשובה

ג'ני סרי:  ההגדרה היא הייתה בצורה של הקצאה לכספים הראשונים

ג'ני סרי:  היא לא בדיוק לטווח קצר

ג'ני סרי:  היא פשוט הקצאה לכספים הראשונים

ג'ני סרי:  בגלל שהתהליך הזה ייקח זמן ובעצם זה הכל עכשיו נמצא באיזושהי בניה, אז הוחלט בינתיים על הקצאה שהיא לא לטווח קצר, המהות שלה היא כן ארוכת טווח, אבל מה שכן אני חושבת שבאמת הדיון אם יהיה בדו"ח הביצועים הזה הוא יהיה המקום להעמיק בזה

עמי צדיק: אז בדו"ח השנתי הבא נראה השקעות בעוד דברים נוספים? כי יהיה עוד כסף כבר? יהיו השקעות במניות?     

ג'ני סרי: כן

לנה קרופלניק: אנחנו מקוים שכן, אנחנו מנהלים דיונים על זה עם וועדת השקעות, ובהחלט זו הכוונה

עמי צדיק: יש לי עוד שאלה

עמי צדיק:  מה למוסדיים, ועוד פעם חוזרים, יש מגבלה על לא להיות בעל עניין, אם אני לא טועה, גם לכם יש מגבלות כאלה? מה האחוז המירבי שאתם יכולים להחזיק?     

לנה קרופלניק: אנחנו לא משקיעים בישראל

עמי צדיק: כן אבל בחו"ל זה גם מעניין לדעת

עמי צדיק:  אתם יכולים מאחוז מסוים להחזיק במניה מסוימת?     

רוני מר: החוק קובע שהמועצה רשאית לקבוע במסגרת מדיניות ההשקעה שלה גם את ההיקף של כל השקעה במסלולים שונים

רוני מר:  נכון לעכשיו כמו שלנה וג'ני אמרו, לא נדרשו לזה כי זה לא היה רלוונטי בהינתן מדיניות ההשקעה הנוכחית

רוני מר:  ככל והדבר יידרש ויעלה במסגרת קביעת מדיניות, אני לא רוצה להשתמש במילה ארוכת טווח מהסיבות שג'ני תיארה עכשיו, המדיניות הבאה או המדיניות הקבועה לצורך העניין, זה כמובן המועצה תיתן את דעתה ותקבעה במידת הצורך מגבלות כאלה

עמי צדיק: אז בהקשר הזה, בנוסף לפירוט של המכשירים הספציפיים עצמם, ובעתיד, אני לא מדבר כבר על תעודות סל, אלא בעתיד מניות ואג"ח תאגידיות וכדומה, גם את האחוז של האחזקה של הקרן מסך שווי השוק של אותו מכשיר

עמי צדיק:  נניח אם זו מניה בשם אפל אז אם היא שווה X, מה אחוז שנדע פחות או יותר את הפיזור, מה רמות הסיכון? שהציבור וגם אנחנו נוכל לעקוב ולראות מה אחוזי ההשקעה?      עכשיו בנושא אחר שדיברנו עליו לפני הדיון, לגבי המועדים

עמי צדיק:  אז זה נכון שהחוק אומר שמחלקת הניהול צריכה להעביר את הדו"ח הכספי למועצת הקרן בתוך 60 ימים מתום השנה, ומועצת הקרן יכולה לאשר את זה ולהעביר את זה לוועדה, לכנסת, 60 ימים לאחר האישור

עמי צדיק:  לא כתוב בחוק מתי המועצה תאשר את זה? עכשיו אני מבין שיש פה הרבה עניינים שעד שהמועצה מתכנסת ושר האוצר וכו'

עמי צדיק:  סביר שהוועדה תדון בזה כמה שיותר סמוך לתום שנת הכספים שעליה מדברים, ולכן מה שאנחנו מציעים, שזה יהיה בתוך שלושה חודשים לאחר תום השנה, כמו חברות ציבוריות בבורסה

עמי צדיק:  כלומר, שהקרן תוכל לדון ולאשר חודש ואז להעביר את זה לוועדה

עמי צדיק:  מה דעתכם על זה?     

לימור סון הר-מלך: אם זה גם ככה מאושר אז

עמי צדיק: המועצה בדיונים שלה, היא שינתה משהו בדו"ח שלה שהועבר על ידי בנק ישראל? חל שינוי בדו"ח הזה?     

רוני מר: המועצה לא שינתה פרטים בדו"ח

רוני מר:  אני כן אגיד שבדו"ח הקודם, הדיונים החצי ערים שניהלנו כאן, שהיו מאוד מאוד ערים בדיוני המועצה לגבי מטבע ההצגה, מה שדיברנו קודם לגבי, אם היא אמרה את זה ככה ברבע משפט וזה עבר, ואצל כולם זה מעורר עוד גלים בעניין של איזו תקינה משתמשים בדו"חות האלה, אז את כל הדברים האלו המועצה לא שינתה, אבל היה אגב הדברים האלו דיונים מאוד מאוד עמוקים, מאוד מקצועיים מאוד יסודיים בשאלות האלה

רוני מר:  כלומר, הדברים האלו נידונים בצורה רצינית ומקצועית בוועדת ההשקעות ואחרי זה גם במועצה

רוני מר:       ההמלצה שלך של 90 הימים לא משאירה אפילו לא יום למועצה לדון בדברים

רוני מר:  כי יש לדו"חות השנתיים, מחלקת הניהול מעבירה אותם אחרי 60 ימים מתום השנה, ואז יש יום אישור ואז עוד 60

רוני מר:  כלומר, לצורך העניין ב-90 הימים שהצעת אין זמן לעשות שום דבר מהתהליך שתיארתי בתוך הקרן

עמי צדיק: לא ברור, למה? יש 60 ימים לדון

רוני מר: אם אתה אומר שהדרישה היא להעביר את הדו"ח לוועדה בתוך 90 ימים מסוף השנה, זה אומר שלמחלקת הניהול יש 60 ימים להעביר אותה

עמי צדיק: שזה החוק אומר

רוני מר: שזה החוק מחייב

רוני מר:  זה פרק הזמן, יגידו פה אנשי המקצוע, שלוקח להכין את הדו"חות האלה

רוני מר:  זה לא לוקח פחות, וגם זה על הקשקש, ויגידו הגורמים

רוני מר:  ואז, בסוף, יש גם 30 ימים לעשות תהליך שתיארתי אותו קודם, זה בחינה של הדברים האלה עוד לפני דיון ועדת הביקורת, הבחינה של ועדת הביקורת והדיון בה וההמלצה למועצה, והדיון במועצה

רוני מר:       אני אזכיר, ועדת הביקורת מתכנסת פעמיים ברבעון אם אני זוכר טוב, והמועצה מתכנסת פעם ברבעון

רוני מר:  להשאיר 30 ימים זה אומר שלא יהיה למועצה זמן לדון בדבר הזה

רוני מר:  אני כן אגיד בצורה מפורשת, אנחנו מתחייבים פה בדבר הזה, אנחנו לקחנו על עצמנו, אנחנו מבינים את המוגבלות אנחנו לקחנו על עצמנו, אנחנו עושים את זה מהשנה הזאת והלאה, לתאם את ישיבות המועצה במועד שהוא שבוע-שבועיים אחרי הגשת הדו"חות ולא לפני

רוני מר:       היה לנו מצבים שישיבות המועצה נקבעו שבוע לפני שהוגש הדו"ח בגלל אילוצי לו"ז, אנחנו עושים את כל המאמצים לעשות אותם אחרי המועד הזה כדי באמת לעשות את זה הכי מהר שאפשר

רוני מר:  אני כן אגיד בצורה גלויה, יש הרבה מאוד אילוצי לו"ז בדברים האלה, אנחנו לא תמיד מצליחים אבל זאת הכוונה שלנו

לימור סון הר-מלך: בעצם שר האוצר יושב

רוני מר: שר האוצר הוא יו"ר המועצה, יושב שם המשנה לנגיד, יושב שם החשב הכללי, אלו אנשים שהלו"ז שלהם עמוס וצפוף ובעיקר שר האוצר בעניינים האלה

רוני מר:  אנחנו עושים את כל המאמצים לעשות את זה בהקדם האפשרי

לימור סון הר-מלך: אם זה היה בחוק זה היה יותר פשוט

רוני מר: כמו שתוכלו לראות במכתבים שאנחנו שולחים אליכם, הדו"חות מגיעים אליכם יום-יומיים אחרי שהם מאושרים במועצה

רוני מר:  אנחנו לא משתמשים ב-30 הימים האלה, זה עובר באופן מיידי

רוני מר:  בסדר? אנחנו עושים את המירב

לימור סון הר-מלך: אוקיי, בסדר גמור

לימור סון הר-מלך:  אז ההמלצה שלנו היא באמת לעשות את המירב

לימור סון הר-מלך:  ואם זה כך נעשה אז באמת

עמי צדיק: רק הדבר האחרון-אחרון

לימור סון הר-מלך: להיום

עמי צדיק: כתוב בדו"ח העסקי שמועצת הקרן החליטה, או ועדת ההשקעות, שלא ישקיעו בחברות שעוסקות בדלקים פוסילים

עמי צדיק:  אבל לא כתוב מה המשמעות של זה? עכשיו אנחנו קיבלנו מכם תשובה אתמול בערב מה דעתכם בנושא? אבל מעניין גם לשמוע את זה פה בדיון אם בעתיד תוסיפו עוד קריטריונים מהסוג הזה לא להשקיע במדינה מסוימת, לא להשקיע פה לא להשקיע שם, האם אתם תעשו ניתוח מה המשמעות של זה? מה ההפסד?     

לימור סון הר-מלך: מה ההשלכות הכלכליות של הדבר הזה

עמי צדיק: מה ההשלכות הכלכליות? בסוף המטרה שלכם גם ליצור תשואה, אולי יש גם מקום לתיקון עולם, אבל זו המטרה העיקרית שלכם

איתן ישראלי: אם אפשר להציע, לשמור את זה לישיבה הבאה כשירום יהיה? כדי שזה יהיה הכי אידיאלי

לימור סון הר-מלך: כן בשמחה, בסדר גמור

לימור סון הר-מלך:  ואז אנחנו נשאל את השאלה

לימור סון הר-מלך:  זו שאלה מעולה

אפרת שגיא: ואם יורשה לי להציע גם, להפוך את הסדר של הישיבות, זאת אומרת אם הייתה מתקיימת הישיבה עם ירום כמו שנאמר, ואנחנו היינו מגיעים, נראה לי התמונה הייתה שלמה יותר ומלאה, ולא היינו צריכים להגיד לכם התשואות זה שם וחלילה להפנות אותכם כאילו לנו אין

אפרת שגיא:  או ביחד

לימור סון הר-מלך: לא, מלכתחילה היה ירום אמור להיות שותף לדיון הזה, ואז באמת לקבל תמונה שלמה

לימור סון הר-מלך:  לצערנו נבצר ממנו להגיע, אבל יהיה עוד דיון ואנחנו נקבל את התמונה השלמה

לימור סון הר-מלך:  ובאמת יש פה שאלות חשובות שנשאלו שיהיה דיון המשך לדיון הזה

לימור סון הר-מלך:       טוב, יש עוד מישהו שרוצה לומר משהו? אז טוב

לימור סון הר-מלך:  ראשית, תודה רבה לכל מי שהגיע וטרח ובאמת כל מי שהציג את הדברים, שאל

לימור סון הר-מלך:  אז באמת היום קיימנו דיון ראשון על הדו"חות השנתיים של הקרן לאזרחי ישראל, קיבלנו דו"ח מפורט ומקצועי, אני מוכרחה לציין, באמת שהדיוקים בו הם בניואנסים מאוד מאוד קטנים

לימור סון הר-מלך:       זו הפעם הראשונה, נכון? שמסקנות הוועדה שלא בדיון מהיר, יונחו בכנסת של הוועדה לפיקוח על הקרן לאזרחי ישראל

לימור סון הר-מלך:  זו פעם ראשונה שיש תהליך כזה, אז זה באמת משמח

לימור סון הר-מלך:  אז עלו פה כמה נקודות שבאמת ביקשו לחדד את הנושא הזה של השקיפות ושל הנראות הציבורית וזה בעיקר לדעתי

לימור סון הר-מלך:  אלו היו הנקודות

לימור סון הר-מלך:  וגם אולי קצת להרחיב לנו את המבט, לפגוש עוד קרנות

לימור סון הר-מלך:  אני חושבת שזה יכול, איך אמרת? לייצר או גאווה מאוד גדולה בהשוואה אליהם, אבל לראות באמת את ההתקדמות של הקרן הזאת

לימור סון הר-מלך:  אני חושבת שזאת קרן חשובה ומבורכת

לימור סון הר-מלך:       אז הנקודות שעלו פה ביחס לשקיפות ונראות ציבורית זה העלויות של הפעלת הקרן, ביקשנו קצת יותר פירוט

לימור סון הר-מלך:  יש פה את הסכום הסופי של העלויות, אבל כן נשמח לקבל קצת יותר פירוט

לימור סון הר-מלך:  אנחנו נשמח לקבל שקיפות של ההשקעות, גם אם זה בדו"ח נוסף, גם אם זה בדו"ח מצורף זה לא משנה

לימור סון הר-מלך:  ואני משערת גם שכשירום יהיה פה אז הוא גם ייתן לנו עוד מידע על הדבר הזה

לימור סון הר-מלך:       השוואה למדדי ייחוס זה גם נושא

לימור סון הר-מלך:  גם המרה בתוך הדו"חות

לימור סון הר-מלך:  אנחנו כן רוצים לראות את זה, עוד פעם, גם אם זה דורש המרה למטבע המקומי, למטבע השקלי, אנחנו כן נרצה לראות את זה בתוך הדו"חות

לימור סון הר-מלך:  זהו לדעתי, נכון? אז תודה רבה לכל מי שהגיע, ונעשה ונצליח

לימור סון הר-מלך:  תודה