ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 25, פרוטוקול מספר 118, 2023-07-10 00:00

שמחה רוטמן: בוקר טוב לכל הנוכחים

שמחה רוטמן:  אנחנו בעניין הצעת חוק שירותי הדת היהודיים (בחירות רבני עיר, רבנים אזוריים, רבני יישוב ורבני שכונות), התשפ"ג–2023, של חבר הכנסת ארז מלול וחבר הכנסת שמחה רוטמן

שמחה רוטמן:  מוכר לי האיש

ארז מלול: איזו אידיליה

משה סעדה: הילכו שניים יחדיו בלתי אם נועדו?     

שמחה רוטמן: בדיוק

שמחה רוטמן:  אנחנו ניתן הצהרות פתיחה קצרות, בנות דקה, למי שרוצה להתייחס לענייני דיומא לפני תחילת הדיון

שמחה רוטמן:  חבר הכנסת גלעד קריב, בבקשה

שמחה רוטמן:  דקה לרשותך

גלעד קריב: בוקר טוב, אדוני היושב-ראש, אנחנו עוד נדבר הרבה בהצעת החוק שאנחנו מתחילים בה את הדיון, אבל אי-אפשר לפתוח את שבוע העבודה בכנסת מבלי להתייחס למופע האימים שהתנהל אתמול בישיבת הממשלה, מופע מפיוזי של איומים על ראשת התביעה הכללית במדינת ישראל, על פרקליט המדינה, וזאת בשעה שבה ממשלה מבקשת לעסוק במחאה שמתנהלת נגדה, והיושב בראשה של הישיבה, ראש הממשלה שלנו, מצוי בעיצומו של הליך פלילי

גלעד קריב:      אתמול קיבלנו תזכורת לאן פניה של הממשלה הזאת, מה עומד מאחורי ביטול עילת הסבירות, מה עומד מאחורי מהלכים אחרים שמתכנסים תחת הכותרת הכוזבת: החזרת האיזונים למערכת המשפט

גלעד קריב:  זה מהלך מכוון להביא להדחתה של היועצת המשפטית לממשלה, זה מהלך מכוון להלך אימים על דרגי המקצוע במשרד המשפטים, בפרקליטות, במקומות האחרים

גלעד קריב:      אני שולח מכאן ברכת יישר כוח ליועצת המשפטית לממשלה

גלעד קריב:  האיומים המאפיוזיים שלכם בקואליציה ושל שרי הממשלה לא יעבדו ולא ירתיעו אותנו ואת הציבור שנמצא ברחובות

גלעד קריב:  ממשלה מפיונרית

שמחה רוטמן: תודה רבה

שמחה רוטמן:  חבר הכנסת יואב סגלוביץ', בבקשה

יואב סגלוביץ': בזמן שהתנהל הדיון המסעיר, החשוב והמפיונרי הזה של הממשלה אתמול אני הייתי בקריית שמונה אצל אביחי שטרן ואצל גיורא זלץ בגליל העליון, בראש פינה, בטובא-זנגרייה, ושם עלו נושאים אחרים לגמרי – המצב הביטחוני: אוהלי חיזבאללה שלא פונו, חוסר המיגון בצפון

יואב סגלוביץ':  אנשים פה שכחו שבערך 40% לא ממוגנים, לא ביישובים, לא בקיבוצים, ודאי לא בקריית שמונה, אבל זה לא מעניין את הממשלה

יואב סגלוביץ':  אנחנו מתעסקים רק בזה, והיום נתעסק גם ברבני ערים, ללא ספק דבר דרמטי

יואב סגלוביץ':      בזמן הזה שהממשלה מתכנסת בירושלים, מדינת ישראל יש לה את האילוצים שלה, ניידות נט"ן שבצפון לא מגיעות

יואב סגלוביץ':  זה מה שקורה

יואב סגלוביץ':  וזה הפער האמיתי שקיים פה, בין מה שקורה בירושלים בממשלה הרעה הזאת, ממשלה שלא הייתה רעה כדוגמתה במדינת ישראל, לא מטפלת בשום דבר, מה שהיא כן מנסה לטפל זה להשחית כל דבר שיש, והיא עושה את זה בצורה טובה מאוד

שמחה רוטמן: תודה רבה, חבר הכנסת יואב סגלוביץ'

שמחה רוטמן:  חבר הכנסת מאיר כהן, בבקשה

מאיר כהן: קודמיי אמרו לאיזה מציאות אנחנו מתעוררים, ויהיה לנו זמן לדבר כשנדון בעילת הסבירות, החוק המושחת שייצא מכאן

מאיר כהן:      אני רוצה לדבר דווקא על החוק הזה, אדוני

מאיר כהן:  הייתי ראש עיר ואני לא מבין מה הלהיטות של האנשים להצביע על החוק הזה

מאיר כהן:  אני באמת לא מבין, גם את אנשי ש"ס

מאיר כהן:  למה לוקחים כוח מהאנשים המקומיים?     אני הייתי ראש עיר, 75% היו חברי המועצה, אנשי ציבור מהעיר, הרבנים של העיר

מאיר כהן:  היום החוק מחליט לצמצם את זה

מאיר כהן:  מישהו אחר, שם, יחליט מי יהיה הרב שלנו

מאיר כהן:  זה דבר אחד

מאיר כהן:      הדבר השני והמביש בחוק הזה זה ייצוג נשים

מאיר כהן:  בחיי, אני מתפלא על חבריי מש"ס, הם המתונים, הם אלה שמביאים איזה משהו חדש

מאיר כהן:  נפלתם על הראש? עד היום היו 40%, עכשיו 7%

מאיר כהן:  לנשים אין מה להגיד?     והדבר השלישי, ברשותך

מאיר כהן:  אני לא מנגח אף אחד, זה צריך לכאוב לך ולי

מאיר כהן:  שימו לב, ב-2013, שנה אחרי שסיימתי, התקבלה אחת ההחלטות הכי טובות, ביטלו את המוסד של רב השכונה, זה מיותר

מאיר כהן:  רבנים לא גרו בשכונה שלהם, אבל הם נחשבו לרב שכונה

מאיר כהן:  מי ביטל? המשרד לשירותי דת

מאיר כהן:  עכשיו גם רוצים להחזיר את רבני השכונות, ובנוסף רוצים לדאוג שאתה תוכל להיות רב שכונה ולא לגור בשכונה שלך, תגור איפה שאתה רוצה

מאיר כהן:  תודה

שמחה רוטמן: תודה רבה, חבר הכנסת מאיר כהן

שמחה רוטמן:  חלק מהנקודות שהעלית, אתה עברה על הכללים הבלתי כתובים של הצהרות פתיחה ודיברת לעניין, שזה כידוע אחד מהאיסורים הגדולים כאן בוועדה

יואב סגלוביץ': אתה חתום על ההצעה הזאת, אז הוא התייחס

יואב סגלוביץ':  הוא חשב שגם בזה לא יהיה שינוי

יואב סגלוביץ':  יכול להיות שפה יהיה שינוי, לא כמו בסבירות

יואב סגלוביץ':  גם זאת חדשה, אפשר להוציא הודעה על זה

שמחה רוטמן: גם בהצעה הזאת, אבל נדבר על זה בהמשך

שמחה רוטמן:  חלק מהנקודות שהעלית הן מדויקות

מאיר כהן: תודה

שמחה רוטמן: חבר הכנסת ארז מלול, בבקשה

ארז מלול: יואב ידידי אמר שהוא היה בקריית שמונה, ויש שם עוד עניינים

ארז מלול:  ובאמת יש עוד עניינים שצריך לטפל בהם, ובאמת שם לא מעניינת אותם הסבירות

ארז מלול:  רוב הארץ, לא מעניינת אותם הסבירות, הם לא יודעים מה זה בכלל, מעניין אותם לחיות ולחיות בכבוד

ארז מלול:      מאיר ידידי, בעשרות ערים בארץ אין רבנים, הציבור נפגע

ארז מלול:  באנו להסדיר את הנושא

מאיר כהן: אני לא נגד רבנים

ארז מלול: באנו להסדיר את הנושא

מאיר כהן: חס וחלילה, שיהיה רב

מאיר כהן:  אבל ככה? למה?     

ארז מלול: המדינה מחויבת לתת שירות לכל אזרח בנושא בריאות, רווחה וגם בנושא דת

ארז מלול:  נושא הדת לא פחות חשוב, אבל בזכות החוק הזה, שנעביר אותו בעז"ה, יהיה שירות לכל אזרח

ארז מלול:  תודה רבה

שמחה רוטמן: תודה רבה, חבר הכנסת ארז מלול

שמחה רוטמן:  חבר הכנסת משה סעדה, בבקשה

גלעד קריב: כל אזרח יבחר את הרב שלו, נכון?     

משה סעדה: בוקר טוב, בהמשך לדברים של חבר הכנסת קריב על היועמ"ש, אני חייב להגיד שהיועמ"שית גלי בהרב מיארה מאפשרת פרעות בחברה הישראלית בחסות החוק

גלעד קריב: אתה מדבר על מה שקורה בחווארה?     

שמחה רוטמן: לא מפריעים בהצהרות פתיחה, גלעד

משה סעדה: היא לא רק מאפשרת, היא נותנת לזה ממש חסות

משה סעדה:  אני אומר את זה דווקא כאיש פרקליטות, ואומר את זה בכאב רב

משה סעדה:  572 אנשים נעצרו על ידי משטרת ישראל על חסימת כבישים

משה סעדה:  מה זה נעצרו? נלקחו מהאירוע של ההפגנה, הובאו לתחנת משטרה, נחקרו תחת אזהרה בתחנת המשטרה, אבל כמה כתבי אישום? אפס

גלעד קריב:  - - - והשקרים

שמחה רוטמן: גלעד

משה סעדה: ההתנהלות הזאת היא אפס אכיפה, וכל מטרת האכיפה זה ליצור הרתעה, ופה יש הרתעה הפוכה, כי התחושה היא שאין דין ואין דיין

ולדימיר בליאק: - - - בממשלה שאין דין ואין דיין

שמחה רוטמן: ולדימיר בליאק

ולדימיר בליאק: בגלל שמרקם החברה הישראלית כל כך נפגע, אני קורא כאן לה ולעמית אייסמן ול-1,200 פרקליטים שאני מכיר, שבדרך כלל ידם קלה על ההדק בהגשת כתבי אישום – תתעוררו

ולדימיר בליאק:  הארץ הזאת יקרה לנו, החברה הזאת יקרה לנו, הגיע הזמן שתאכפו את החוק

שמחה רוטמן: תודה רבה

שמחה רוטמן:  חבר הכנסת ולדימיר בליאק, בבקשה

ולדימיר בליאק: תודה רבה

ולדימיר בליאק:  אנחנו עוד נדבר כמובן על הצעת החוק שמוסיפה עוד עשרות משרות לעסקני ש"ס על חשבון הציבור, אבל אני רוצה דווקא לומר בפתח השבוע הזה, שהוא יהיה שבוע מאוד קשה, והיום יהיה יום קשה, ומחר כנראה יהיה יום עוד יותר קשה לכל אותם מיליוני ישראלים שחשים הבוקר גם תסכול וגם חרדה מול חורבן הבית שמתרחש כאן

ולדימיר בליאק:       אני שומע את הקולות

ולדימיר בליאק:  אני שומע את הקולות שמופנים אלינו, לחברי האופוזיציה, לעזוב את הכנסת ולהצטרף למפגינים, אז אני אומר לכל אותם מיליוני התומכים שלנו: אנחנו נישאר כאן כי זה מקום העבודה שלנו מול כל המתקרנפים וכל אלה שוויתרו

ולדימיר בליאק:  אנחנו נמשיך לייצג כאן את הערכים של הציבור שלנו, את הערכים של מדינת ישראל יהודית, דמוקרטית, ליברלית, עד שנתקן את המצב הבלתי נסבל שהקואליציה הזאת מובילה אותנו אליו

ולדימיר בליאק:  תודה

שמחה רוטמן: תודה רבה, חבר הכנסת ולדימיר בליאק

שמחה רוטמן:  חבר הכנסת מתן כהנא, בבקשה

מתן כהנא: בוקר טוב, אדוני היושב-ראש, גם אני אסטה מהמנהג ואדבר לעניין

שמחה רוטמן: בהצלחה

מתן כהנא: אני יוצא מנקודת הנחה שכל עיר צריכה רב

מתן כהנא:  כולם יודעים שעד לפני שנתיים תהליך בחירת הרב היה מסורבל מאוד, קשה מאוד, השר וראש העיר יכלו כל אחד להטיל וטו אחד על השני, וכך למנוע בחירה של רב, ואת הדבר הזה צריך לתקן בחוק שיצא תחת ידינו, כדי שאי-אפשר יהיה לעצור תהליך של בחירת רב, כדי שבתוך זמן קצר יהיה לנו רב בכל עיר

מתן כהנא:      הדבר הגדול בעיניי זה האירוע של הסטת משקל הכובד מתושבי העיר, מנציגי תושבי העיר אל השר ואל מועצת הרבנות הראשית

מתן כהנא:  בסוף צריך לזכור שהפול של הרבנים שמתוכם אפשר לבחור זה פול של רבנים שמועצת הרבנות הראשית לישראל קובעת, היא זו שקובעת מי יכול להיות בתוך הפול הזה, ולכן אנחנו מוגנים מכניסה של רוחות זרות ודברים שהרבנות הראשית לא הייתה רוצה שיקרו

מתן כהנא:      ברגע שהפול הזה הוא פול שעבר את האישור של הרבנות הראשית, אני חושב שצריכים לאפשר לתושבי העיר לבחור את הרב שמתאים להם, ולא סביר בעיניי שרוב כל כך מוחלט של כוח הבחירה, מעל 50% בכל עיר, עד כדי 70% במקומות אחרים, עובר לידיים של השר ושל מועצת הרבנות הראשית, וזאת הנקודה המרכזית

מתן כהנא:      יש פה נציגים של משרד האוצר?      

שמחה רוטמן: ודאי

מתן כהנא: יש פה השלכות אוצריות מאוד מאוד משמעותיות

מתן כהנא:  נראה לי נכון שגם בדברים האלה - - -     

ולדימיר בליאק: יש פה נציגים של אגף התקציבים?      

שמחה רוטמן: בוודאי

שמחה רוטמן:  תודה רבה לחבר הכנסת מתן כהנא

ולדימיר בליאק: אומרים לי שלא

שמחה רוטמן: לא

שמחה רוטמן:  התייחסתי לדבריו של מתן כהנא

שמחה רוטמן:  ודאי שיש לזה - - -     

ולדימיר בליאק: אז יש פה נציגים של אגף התקציבים?     

שמחה רוטמן: לא יודע

ולדימיר בליאק: זה לא חשוב?     

שמחה רוטמן: חשוב מאוד

ולדימיר בליאק: זה לא כזה קריטי

שמחה רוטמן: בסדר גמור

שמחה רוטמן:  תודה רבה לחבר הכנסת מתן כהנא

ולדימיר בליאק: עשרות מיליוני שקלים מכספי ציבור זה לא מספיק חשוב

שמחה רוטמן: תודה

שמחה רוטמן:  תודה רבה

ארז מלול: - - -     

שמחה רוטמן: ארז, בבקשה

שמחה רוטמן:  ארז וולדי בבקשה

שמחה רוטמן:  תודה

שמחה רוטמן:  סדר הדיון יהיה ככה

שמחה רוטמן:  אנחנו עסקינן בהצעת חוק פרטית

שמחה רוטמן:  אני אחבר את הצהרת הפתיחה שלי, הכללית, להצהרת הפתיחה שלי על החוק

שמחה רוטמן:  אני אשתדל לשמור אותה קצרה

שמחה רוטמן:  אחריי – המציע הנוסף, חבר הכנסת ארז מלול

שמחה רוטמן:  ולאחר מכן נשמע מהיועץ המשפטי לוועדה על בסיס מסמך ההכנה שהוא הכין על הנקודות שלדעתו חשוב  - - -     

אלעזר שטרן: - - -     

שמחה רוטמן: עוד לא הוצא מסמך הכנה

שמחה רוטמן:  נשמע על בסיס ההכנה שהוא עשה, בלי מסמך, על נקודות שלדעתו חשוב שנעלה בדיון הזה

שמחה רוטמן:  לאחר מכן נשמע גם את מנכ"ל משרד הדתות שנמצא אצלנו, נשמע את הארגונים שנרשמים לדבר, ונקדם את הצעת החוק הזאת

שמחה רוטמן:  אני אתחיל בדברי פתיחה קצרים על נושא הסבירות, תאמינו או לא, כי אין ויכוח על עילת הסבירות

מאיר כהן: זה יהיה נהדר אם בשתי דקות תגיד שאין הצבעה היום

שמחה רוטמן: אין ויכוח על עילת הסבירות

שמחה רוטמן:  כולם מסכימים שצריכים לקבל החלטות סבירות

שמחה רוטמן:  הבעיה היא שבעיני חלק מהאנשים סביר מאוד שיועצת משפטית שהביעה עמדה בנושא ויש לה עניין אישי בנושא, תדון בנושא מסוים, והממשלה, שזאת המדיניות שלה, לא תדון בנושא מסוים

שמחה רוטמן:  זה נראה להם סביר

שמחה רוטמן:       אנחנו עוסקים במינוי רבנים

שמחה רוטמן:  נראה להם סביר שמפכ"ל משטרה מכהן יישב עם רב עיר ויגיד לו שצריך להעיף ראש ממשלה מכהן

מתן כהנא: הוא טוען שזה היה אחרי שהוא סיים

שמחה רוטמן: הוא טען הרבה דברים, הוא גם טוען שלא היה פגסוס

מתן כהנא: - - -     

שמחה רוטמן: גם לגבי פגסוס

שמחה רוטמן:  תבוא מחר לוועדה החסויה, תגלה מה הוא טוען

שמחה רוטמן:  אולי נאשר ספציפית כניסה לטובת הדיון בוועדה החסויה בשאלה האם היה פגסוס או לא היה פגסוס

שמחה רוטמן:  השאלה הזאת לפחות, אולי היא כבר לא חסויה בימינו

שמחה רוטמן:  יש אנשים שנראה להם סביר שמפכ"ל ינהל שיחות איך מדיחים ואיך גורמים לראש ממשלה להתפטר, ויש כאלה שזה לא נראה להם סביר

שמחה רוטמן:  זה בכלל לא ויכוח על השאלה האם צריך עילת סבירות, או האם צריך לקבל החלטות סבירות

שמחה רוטמן:  השאלה היא מה סביר

שמחה רוטמן:  יש אנשים שחושבים שסביר לחלוטין השתלטות מוחלטת על מוקדי כוח של אנשים לא נבחרים, זה נראה להם סביר, ויש אנשים שזה לא נראה להם סביר

שמחה רוטמן:  והדבר הקשה ביותר שנראה לאותם אנשים סביר, שאנחנו נסתכל על כל הדברים האלה מהצד, נצדיע ונשתוק

שמחה רוטמן:  זה בעיניי ממש-ממש לא סביר

שמחה רוטמן:  זו הצהרת הפתיחה שלי בנוגע לסוגיות שעלו פה

גלעד קריב: משחקי הלשון שלך הם תרגיל אינטלקטואלי - - -     

ולדימיר בליאק: אף מילה שאמרת עכשיו לא קשורה להצעת החוק

ולדימיר בליאק:  זה לא קשור כהוא זה להצעת החוק שאנחנו נצביע עליה

גלעד קריב: זו הייתה הצהרת הפתיחה שלו

שמחה רוטמן: ולדי, אתה לא שמעת את דבריי

שמחה רוטמן:  אמרתי שאני אתן דקה של הצהרת פתיחה כללית בנושא הסבירות ולאחר מכן - - -     

גלעד קריב: עכשיו הוא יעבור לחוק הלא סביר

שמחה רוטמן: תודה רבה

ולדימיר בליאק: אני מדבר על חוק עילת הסבירות

ולדימיר בליאק:  כל מה שאמרת עכשיו לא קשור לחוק ביטול עילת הסבירות

שמחה רוטמן: זו המחלוקת שלי איתך

ולדימיר בליאק: זה מה שאמרתי

שמחה רוטמן: כנראה מחלוקת עמוקה מאוד - -     

ולדימיר בליאק: מאוד עמוקה

שמחה רוטמן: - - כי גם ראש המפלגה שלך כידוע אהב את עילת הסבירות

ולדימיר בליאק: מאוד מאוד עמוקה

שמחה רוטמן: תודה

שמחה רוטמן:  עכשיו אני רוצה בכל זאת ברשותכם - - -     

גלעד קריב: אלופים בהוצאת דברים מהקשרם, בהצגה שקרית של פסקי דין

ולדימיר בליאק: לא רק בזה

ולדימיר בליאק:  גם כשאמרת שבג"ץ אשם במשבר הדיור, גם כאן שיקרת

שמחה רוטמן: ברשותכם, אני לא חושב שבכלל - - -     

ולדימיר בליאק: גם כשאמרת שמיליון עולים עלו מרוסיה, גם זה לא נכון

ולדימיר בליאק:  כל מילה שלך לא נכונה

שמחה רוטמן: ולדי, אני חושב שבאופן עקרוני מומלץ לחבר מפלגת יש עתיד להימנע משימוש בקלות דעת בשורש שק"ר

שמחה רוטמן:  בכלל

שמחה רוטמן:  אבל אם אתה כבר בעניין, אפשר לעבור על זה

ולדימיר בליאק: תקשיב

ולדימיר בליאק:  אם אתה חושב שכל מיליון העולים, עולים מרוסיה, זה רק אומר שאתה בור

שמחה רוטמן: תודה רבה, חבר הכנסת ולדימיר

ולדימיר בליאק: בבקשה

שמחה רוטמן: לעניין הצעת החוק שנמצאת אל מול פנינו

שמחה רוטמן:  אני חייב לומר לך, חבר הכנסת מאיר כהן, וגם לך, חבר הכנסת מתן כהנא, שני היחידים שחטאו בדיבור לעניין, כמובן במסגרת הצהרת הפתיחה שלהם, אני רואה טעם רב בטענות שלכם

שמחה רוטמן:       אני רוצה להגיד בקצרה את ההליך שעל בסיסו הוכנה ההצעה הטרומית, ובעזרת השם, אני כבר אומר כאן, חלק מהסוגיות הללו, בעזרת השם ניתן להן מענה, אני מקווה בכוחות משותפים עוד לפני הקריאה הראשונה, כי אני חושב שחלק מהנקודות - - -     

גלעד קריב: כמו שעשינו בדברים האחרים

יואב סגלוביץ': אני לא בטוח שאלוהים באירוע

יואב סגלוביץ':  בואו לא נדבר עליו

שמחה רוטמן: אני חושב שהנקודות שאתם מעלים הן בהחלט נקודות במקומן, גם בחלוקת הכוח לרשויות המקומיות ועוד

שמחה רוטמן:  אני רק רוצה להגיד את הרקע לחקיקת החוק מבחינתי, ובשאר אני אתן גם לחברי, ארז מלול, להשלים

שמחה רוטמן:      אני אגיד את זה בקצרה

שמחה רוטמן:  המציאות היום היא, מהרבה מאוד סיבות, שחלקן גם דיבר עליהן מתן כהנא, השר לשעבר – הוא מכיר את הנושא, וגם אתה מכיר את זה מהמציאות בשטח – מאיר, שבהרבה מאוד ערים אין רבני ערים, אין

שמחה רוטמן:  כ-40 לדעתי

שמחה רוטמן:  מנכ"ל משרד הדתות פה

יהודה חשאי: 37 בערך

שמחה רוטמן: כ-40 אני חושב

שמחה רוטמן:  לא מאוישים

שמחה רוטמן:  גדולות, קטנות, בינוניות

יהודה חשאי: תל אביב, חיפה, ירושלים - - -     

יואב סגלוביץ': זה בגלל שאין חוק?     

שמחה רוטמן: כן

יואב סגלוביץ': אני מעוניין לשמוע למה אין

שמחה רוטמן: אני שמח שאתה מעוניין לשמוע

שמחה רוטמן:  סוף-סוף אתה מעוניין לשמוע משהו שאני אומר

יואב סגלוביץ': לא מה שאתה אומר, מה שמנכ"ל המשרד לשירותי דת אומר

שמחה רוטמן: יואב, תן לי לדבר

שמחה רוטמן:  מה יש לך?     

יהודה חשאי: הוא מכיר לא פחות טוב ממני

שמחה רוטמן: 37 זה אחרי שהממשלה הזאת כבר מינתה, אז היינו ב-41

שמחה רוטמן:  התהליכים האלה לקחו את הזמן שלהם

שמחה רוטמן:  בערים יחסית פשוטות היה מינוי, ככל שהעיר יותר מורכבת זה יותר מורכב

שמחה רוטמן:      הסיטואציה שבה משרה שהיא חשובה, כמו שמתן אמר, הסיטואציה שבה אין רבני ערים בכל כך הרבה ערים בישראל, ואני אפילו לא מדבר על מועצות אזוריות ויישובים, שזה עוד אירוע, היא סיטואציה שהמערכת לא עובדת

שמחה רוטמן:      למה המערכת לא עובדת? יש סיבות רבות

שמחה רוטמן:  אחת מהן היא שבמשך שנים רבות יש יותר מדי שחקני וטו באירוע

שמחה רוטמן:  יש אנשים שמתווכחים איתי על זהות הרב, זה ויכוח מדרגה ג'

שמחה רוטמן:  יש ויכוח מדרגה א', האם בכלל יהיה רב בעיר כתקן, ויש ויכוח מדרגה ב', אחרי שיש תקן, איך אנחנו עושים הכול שלא נאייש אותו, שזה ויכוח מדרגה ב'

שמחה רוטמן:  ואחרי שכבר הוחלט שיש רב ומאיישים אותו, אז מי זהות הרב, זו באמת שאלה מדרגה ג', כי באמת כמו שמתן אמר, רבנים הם בסופו של דבר מוכשרים על ידי מועצת הרבנות הראשית, ומקבלים ממנה את תעודת הכושר

שמחה רוטמן:      השאלה אם יהיה רב פלוני או אלמוני היא שאלה חשובה, אנחנו יודעים, אבל בסופו של דבר זו שאלת דרג ג', ובשאלות דרג א' ו-ב' היו המון שחקני וטו

שמחה רוטמן:  ובגלל שהנושא לא הוסדר עד היום בחקיקה, אלא בתקנות ובדרגות היותר נמוכות זה אפילו לא בתקנות, זה כל מיני נהלים, כללים וכדומה, כשיש לך אי-הסדרה חוקית של המצב, יש המון שחקני וטו

שמחה רוטמן:  פתאום אומרים לך שהסעיף הזה בתקנה הוא בעייתי, הוא פג תוקף

שמחה רוטמן:  כשמתן הציע שינוי תקנות, כשהציעו לפניו שינוי תקנות, אז אומרים לו: אתה גם מתקן את התקנות, ואתה גם נותן לעצמך כוח בתקנות, וזה לא בסדר, זה כן בסדר

מתן כהנא: אני הורדתי לעצמי כוח בתקנות

שמחה רוטמן: נתת והורדת, זה לא משנה

שמחה רוטמן:  ירד למשל הנושא של בתי הכנסת, שזה היה גורם נוסף שהוא כאילו כביכול פחות תלוי בזה, אבל זה פתח פתח

שמחה רוטמן:       הסוגיה מאוד מאוד מורכבת, צריך לייצר בה את האיזונים, אבל היו המון-המון מנגנונים שעצרו מינויים, ובחלק מהמקרים אלה היו מנגנונים שנבעו ממניעים פוליטיים, כשאנשים אמרו: אנחנו בכלל לא רוצים רב, בלי לקחת בחשבון את העלויות שהדבר הזה מטיל לפעמים על רשויות אחרות, כי רשות מקומית שאין לה רב, מי נותן את הכשרות אצלה? מביאים רב ממקום אחר, אז הוא מקבל יותר, הוא מקבל פחות

שמחה רוטמן:  בלגן שאין כדוגמתו

שמחה רוטמן:      ואנחנו היום נמצאים בהרבה מאוד שנים, וגם הרבה מאוד אנשים – לצורך העניין בממשלה הקודמת, ש"ס לא הפריעה, אנחנו לא הפרענו, אולי פה ושם, ולא הצליחו למנות רבנים

שמחה רוטמן:  זה לא עניין רק ממשלתי

שמחה רוטמן:  ולכן אני כן חושב שאנחנו יכולים לייצר פה מנגנון שבסופו של דבר אף אחד לא יהיה 100% מבסוט ממנו, אבל הוא כן ייצר מנגנון מאוזן

שמחה רוטמן:      ואני כן רוצה לדבר במילה על האמירה של תושבי העיר, וזו לדעתי אחת הביקורות הגדולות, ובחלקה גם המוצדקת - - -     

ולדימיר בליאק: ותושבי שכונה

שמחה רוטמן: תיכף נדבר על השכונות

שמחה רוטמן:  אני מדבר כרגע על הלבל הגבוה של רבני ערים, רבני שכונות אחר כך

שמחה רוטמן:  אחת הביקורות המוצדקות היא שבאים ואומרים: חבר'ה, לקחתם את הכוח מהעיר

שמחה רוטמן:  אמר את זה מאיר, אמר את זה מתן, אומרים את זה אחרים

משה סעדה: זה לא רק הכוח, לא תשקפו את העיר

משה סעדה:  זה מעבר לכוח, לא במובן של עוצמה עם מינוי ג'וב כזה או אחר

שמחה רוטמן: זאת הכוונה

שמחה רוטמן:  אני אומר שמנגנון בחירת הרבנים בהחלט צריך לתת כוח משמעותי לתושבי העיר, אין ספק, אבל הם לא השחקנים היחידים באירוע

שמחה רוטמן:  ומדוע הם לא השחקנים היחידים באירוע? כי השאלה האם בעיר תל אביב למשל תהיה מערכת כשרות מתפקדת או לא תהיה מערכת כשרות מתפקדת, היא ברובה לא נוגעת לתושבי תל אביב

אורנה ברביבאי: אז למי? לתושבי ירושלים?     

שמחה רוטמן: בדיוק כשם שהשאלה אם תהיה בעיר תל אביב מערכת מטרו מתפקדת

שמחה רוטמן:  המטרו באחריותכם - - -     

גלעד קריב: במסגרת המבצע לחיסול השלטון המקומי

ארז מלול: שכחת שהיא מתמודדת על תל אביב? קח את הרצליה

אורנה ברביבאי: לא קשורה הכשרות בתל אביב לתל אביב?     

גלעד קריב: היא מתמודדת

גלעד קריב:  הממשלה לא סידרה לה חוק פרסונלי כמו בטבריה

אורנה ברביבאי: אני צריכה להתבייש שאני מתמודדת

אורנה ברביבאי:  מה העניין?     

גלעד קריב: את עושה את הדבר המוזר שנקרא "התמודדות"

ולדימיר בליאק: קודם כול, היא מעירה בצדק

גלעד קריב: דרעי לא תחמן לך חוק

שמחה רוטמן: גלעד, הערת ביניים זה משפט

ולדימיר בליאק: אם אתה לא מסכים, אל תזלזל לפחות

שמחה רוטמן: ולדי, הערת ביניים זה משפט

גלעד קריב: סליחה, זה עניין של סבירות - - -     

אורנה ברביבאי: מתה הסבירות, גלעד

ולדימיר בליאק: העניין של הסבירות בוטל

אורנה ברביבאי: מתה הסבירות

גלעד קריב: מתה הבושה

גלעד קריב:  הסבירות גוססת

שמחה רוטמן: די, גלעד

אורנה ברביבאי: היא לא מתה, הם רוצים להרוג אותה

אורנה ברביבאי:  אם לתל אביב אין קשר לכשרות שלה או למטרו שלה, אז איפה הסבירות?     

גלעד קריב: דיני שכיב מרע, לא מכריזים על הגוסס מת

שמחה רוטמן: אפשר בבקשה לדבר מבלי שתקטעו אותי? מה הסיפור שלכם?     

ולדימיר בליאק: הסיפור שלנו שאנחנו חברי כנסת בוועדה

שמחה רוטמן: המצלמות  - - - זה לא נושא רגיש

שמחה רוטמן:  חבר'ה, די עם ההצגות

אורנה ברביבאי: מה הקשר? אתה היחיד שמציג פה תיאטרון

שמחה רוטמן: די עם ההצגות, אורנה

אורנה ברביבאי: התיאטרון הוא לגמרי שלך

מאיר כהן: אין ויכוח על רב העיר

מאיר כהן:  אף אחד לא אומר לך שתבוא עיר, תצביע ותגיד: אנחנו לא צריכים רב

מאיר כהן:  זה לא נאמר

שמחה רוטמן: דבר אחד זה לעניין עצם קיומו של הרב

שמחה רוטמן:  אבל גם בעניין השאלה סביב התפקוד שלו, אין ספק שלערים, גם במנגנון שאנחנו מציעים יש 50% לנבחרי הציבור של העיר, 25% לנציגים מקומיים שממנה השר, ואת החלק של מועצת הרבנות, שגם זה, בעיר כמו תל אביב ספציפית או בעיר כמו ירושלים ספציפית, זה רבע נוסף כרגע

ולדימיר בליאק: מה הרציונל שהשר צריך למנות 25%?     

שמחה רוטמן: אבל ולדי

ולדימיר בליאק: תסביר, נו

שמחה רוטמן: ולדי, אני לא יכול להסביר כשאתה קוטע אותי באמצע דברי הפתיחה שלי

שמחה רוטמן:  אני באמת לא מבין

שמחה רוטמן:  אתה לא רוצה להקשיב, אל תקשיב, אבל אני לא מבין למה אתה לא נותן להציג תזה

שמחה רוטמן:  תשאל בסוף, יהיה תורך

שמחה רוטמן:  אני באמת לא מבין

ולדימיר בליאק: טוב

שמחה רוטמן: ברמה הבסיסית של תרבות דיון

שמחה רוטמן:  אני לא מתווכח איתך, אני לא לעומתי, אני מנסה להתייחס לדברים של חבריך מהמפלגה, אפילו לא מאופוזיציה

שמחה רוטמן:  תן לדבר

שמחה רוטמן:  מה קרה?     

גלעד קריב: כשהוא בא בלי עניבה הוא לא לעומתי

גלעד קריב:  כשהוא בא עם עניבה הוא לעומתי

גלעד קריב:  כחבר ועדה אני מסביר לך

שמחה רוטמן: אתמול גלעד בא עם חולצה קצרה, זה אומר שהמצב הולך להיות קשה

גלעד קריב: אני מתכונן לקרב

שמחה רוטמן: גם כאשר היו תקנות בעבר היה חלק לנבחרי הציבור של העיר, אבל היה חלק למנגנוני מינוי אחרים

שמחה רוטמן:  פעם זה היה נציגי בתי כנסת, פעם היה 50% לשר בתקנות הקודמות, 50% לשר בהתייעצות עם ראש העיר ו-50% למועצה בהתייעצות עם השר

שמחה רוטמן:  כולם הבינו שלמועצה ולנבחרי הציבור המקומיים צריך 50%, אבל לשאר צריך מנגנונים נוספים, בין אם כדי להכניס יותר דמויות רבניות כמו שהיו בתקנות הקודמות, בין אם כדי להכניס בחלק מהערים איזון לנשים

שמחה רוטמן:  מהרבה מאוד סיבות צריך לאזן את הגוף הבוחר

שמחה רוטמן:  ולכן המנגנונים האלה הם לא המצאה בהקשר הזה

שמחה רוטמן:      אני רק אומר, ובזה אני אסיים את דברי הפתיחה שלי, ואני אתן גם לארז להציג את ההמשך, דרך ההכנה בגדול של הצעת החוק האת, ולכן היא הצעה טרומית, ובעזרת השם גם נשנה אותה, אבל דרך ההכנה בגדול הייתה לקחת שיקוף של המצב הקיים, שעד היום היה מוסדר בכל מיני כללים נמוכי דרג, להעלות אותם לפורמט של חקיקה, ולהוריד מה שמעצם טיבו לא מתאים לחקיקה, שבדרך כלל כן מוסדר בנהלים, ועדיין יוכל להמשיך להיות מוסדר בנהלים וכדומה

שמחה רוטמן:       למשל דוגמה בולטת, ובזה אני אסיים, אין חוק שאני מכיר שההוראות של הימנעות מניגוד עניינים נמצאות בחוק

שמחה רוטמן:  כשאתה עושה תקנות ומכרזים, אתה כותב את זה במכרז, אתה כותב את זה בהוראות, זה כלל שהוא חל גורף

שמחה רוטמן:  אין חוק שאומר שכאשר ממנים שופטים, לא ימנו קרובי משפחה של שופטים

שמחה רוטמן:  למה כותבים את זה? כי זה מוסדר בנהלים הפנימיים של הוועדה

שמחה רוטמן:  זה לא כתוב לא בחקיקה הראשית ולא בחקיקת היסוד

שמחה רוטמן:  זה מוסדר בנהלים הפנימיים של הוועדה

שמחה רוטמן:  אז כאשר מצאנו הוראה דומה לזה, שהייתה באיזה נוהל, כמו נוהל של משרד הפנים, זה לא שאנחנו אומרים עכשיו: אנחנו בעד שיהיה ניגוד עניינים, פשוט זה משהו שמוסדר בדרג נמוך יותר, לפי הכללים הרגילים שחלים בשירות המדינה

שמחה רוטמן:  אנחנו לא מייצרים כלל מיוחד שיהיה הסדר ניגוד עניינים מיוחד לרבנים, לעומת הסדר ניגוד עניינים מיוחד לשופטים, לדיינים ולמהנדס עיר

שמחה רוטמן:  אין הבדל

שמחה רוטמן:  זה אותו דבר

שמחה רוטמן:  כשאנחנו ממנים מהנדס עיר, כשיש הוראות דרג תקנוני, זה כתוב בנהלים של הרשויות המקומיות, בנהלים של משרד הפנים, בחוזר מנכ"ל של משרד הפנים, שיישאר בחוזר מנכ"ל של משרד הפנים

שמחה רוטמן:  זו דוגמה אחת, יש דוגמאות נוספות

שמחה רוטמן:       לקחנו את המצב הקיים, פחות או יותר צילמנו אותו

שמחה רוטמן:  יש נקודות שבהן הייתה לנו אמירה ערכית, אפשר להתווכח עליה, ואנחנו שמים אותה פה על השולחן

שמחה רוטמן:  אנחנו כן אומרים שרב הוא רב עיר, ושוב, על זה הייתה עיקר הביקורת, לכן בזה אני פותח ולזה אני מתייחס

שמחה רוטמן:       רב עיר – יש אלמנט משמעותי מאוד שצריך להיות לנבחרי הציבור המקומיים

שמחה רוטמן:  יש אלמנט שכולם הבינו שצריך להיות, החל משר הדתות, משרד הדתות, כי בסופו של דבר הרב הוא הרפרנט בהרבה מאוד תחומים של שירותי הדת הארציים, והוא עובד מול משרד הדתות ומול המועצה הדתית בהרבה מאוד תחומים: רישום נישואים, כשרות, מקוואות וכדומה, ויש דברים שבהם הרב הוא גם שליח של הרבנות הראשית לישראל

שמחה רוטמן:  ולכן בגוף הבוחר צריך שיהיה ביטוי לשלושתם

שמחה רוטמן:  מה המינון המדויק? בשביל זה אנחנו פה

שמחה רוטמן:  לא צריך שיהיה כוח עודף ומופרז לאף אחד מהגופים, אני מסכים

אורנה ברביבאי: האם אתה יכול להגיד את השלושה שוב?     

שמחה רוטמן: תושבי העיר, נבחרי הציבור המקומיים

שמחה רוטמן:  זה אחד

שמחה רוטמן:  השני, שר הדתות – רבע מהגוף הבוחר

שמחה רוטמן:  שוב, אם ניקח את הדוגמה של הערים הגדולות, זה הכי מסתדר נכון

שמחה רוטמן:  ונעשה לזה התאמות לערים הקטנות בעזרת השם

שמחה רוטמן:  בערים הגדולות: תל אביב, ירושלים – חצי נבחרי הציבור המקומיים, רבע נציגי השר ורבע מועצת הרבנות הראשית

שמחה רוטמן:  זה ההסדר

משה סעדה: זה נותן יותר כוח לרגולטור מאשר לתושבי העיר

אורנה ברביבאי: עד עכשיו הוא היה 75%

גלעד קריב: רק נזכיר שאתה מדבר על רבני ערים

שמחה רוטמן: נכון

גלעד קריב: ברבני שכונות, שלא נוגעים לכשרות, לא נדרשים לכשרות, לא מתעסקים בשום דבר אין שום ייצוג לתושבי המקום

שמחה רוטמן: זה גם לא נכון

שמחה רוטמן:  מה שאתה אומר לא נכון

משה סעדה: איך אתה מביא לידי ביטוי את רוח המקום?     

גלעד קריב: תסתכל מה כתבתם בהצעת החוק שלך

משה סעדה: זה 50%-50%

גלעד קריב: אפס ייצוג לתושבים ברבני שכונות

שמחה רוטמן: גלעד, למה אתה מדבר לא בתורך? אני לא מבין את זה

משה סעדה: לא תרצה רב של צהר בבני ברק

שמחה רוטמן: הרבע שהם נציגי השר הם נציגים מקומיים

שמחה רוטמן:  הם ממונים בהתייעצות עם הרשות המקומית, אתה לא מביא מישהו מבחוץ

ולדימיר בליאק: מה הרציונל?     

שמחה רוטמן: זה הרציונל

שמחה רוטמן:  תיארתי אותו

ולדימיר בליאק: אני שואל על ה-25%

שמחה רוטמן: אז הסברתי

שמחה רוטמן:  רב הוא גם עובד אל מול תושבי הרשות, הוא גם אמור להתאים לתושבי הרשות, הוא גם עובד מול השלטון המרכזי, משרד הדתות, הוא האחראי מטעמם על מתן שירותי הדת בעיר

ולדימיר בליאק: אבל 25%?     

שמחה רוטמן: זה מה שהיה בתקנות הקודמות, שהממשלה שלך עשתה

שמחה רוטמן:  25% זה נציגי השר

שמחה רוטמן:  בנושא הזה לא נגענו בכלל

ולדימיר בליאק: אם היו שואלים אותי אז, גם אז הייתי מתנגד

שמחה רוטמן: אז בוא תחשוב שאתה בקואליציה ולא שואלים אותך

ולדימיר בליאק: קשה לי לחשוב היום שאני בקואליציה

שמחה רוטמן: הבנתי

שמחה רוטמן:  הרבע הנוסף זה מועצת הרבנות הראשית

שמחה רוטמן:  זאת ההצעה

שמחה רוטמן:  עד כאן דברי הפתיחה שלי

שמחה רוטמן:  כמובן כשנעבור על הסעיפים וכדומה - - -     

יואב סגלוביץ': יש לי שאלה אליך, כמציע, ברמת ההליך

יואב סגלוביץ':  כולנו מגישים הצעות, ועדת החוקה היא ועדה עמוסה – לא ניכנס עכשיו לשאלה למה היא עמוסה, לא בדיון הזה – הצעת חוק פרטית בדרך כלל, לפי מה שאנחנו מכירים, כשהיא מוגשת עולה המשרד הנוגע בדבר ואומר לי: האירוע הזה מתאים להצעת חוק ממשלתית ותזכיר ממשלתי, כמובן הרעיון הטוב בא ממך ומחברי כנסת - - -     

שמחה רוטמן: למה זה לא בא בהצעה ממשלתית?     

יואב סגלוביץ': כן

יואב סגלוביץ':  למה אנחנו לא עושים את התהליך הרגיל והמקובל?     

שמחה רוטמן: יש עמדת ועדת שרים שתומכת בהצעת החוק

יואב סגלוביץ': הבנתי ואני בכל זאת שואל את השאלה הזאת, כי דיונים שנעשים בצורה הזאת הם דיונים פחות נכונים

שמחה רוטמן: כשאנחנו מביאים הצעת חוק מטעם ועדה, אתה אומר: למה הצעת חוק מטעם ועדה? כשמגיעה הצעת חוק פרטית שעוברת ועדת שרים, אתה אומר: למה פרטית?     

יואב סגלוביץ': לא היית קשוב לי עד הסוף

יואב סגלוביץ':  לוועדת החוקה יש אחריות על הרבה מאוד דברי חקיקה - - -     

שמחה רוטמן: למה בוועדת החוקה?     

יואב סגלוביץ': כן

שמחה רוטמן: שאלתי את זה בהתחלה, אמרת לי שזאת לא השאלה שלך

יואב סגלוביץ': תהיה איתי עד הסוף

יואב סגלוביץ':  יש פה שני נתיבים: הנתיב הראשון זה המשהו המז'ורי והנכון שהממשלה תכין תזכיר חוק ממשלתי

יואב סגלוביץ':  זאת דעתי

יואב סגלוביץ':  אני אומר את זה פה למנכ"ל

יואב סגלוביץ':  השאלה השנייה שאני שואל אותך - - -     

שמחה רוטמן: למה ועדת החוקה

יואב סגלוביץ': אלה שתי שאלות נפרדות

שמחה רוטמן: במסגרת הסיכומים הקואליציוניים, והדבר הזה גם נאמר לפרוטוקול, גם כשדנו בשאלה הזאת בוועדת הכנסת, התשובה הפשוטה היא כי ועדת הכנסת החליטה, התשובה היותר מורכבת היא כי ועדת הכנסת החליטה שבמסגרת תיקון התקנון והעברת נושא שירותי הדת היהודיים, שהיה בעבר בוועדת הפנים, אתם הקמתם, כשהייתם בקואליציה, הקמתם בשבילו ועדה מיוחדת, ייעודית, שהוקמה כהוראת שעה, רק בתקופת הכנסת הקודמת, בראשות חברת הכנסת יוליה מלינובסקי, וכאשר הנושא חזר הוא לא חזר לוועדת הפנים

שמחה רוטמן:  הוחלט בוועדת הכנסת, במסגרת ההסכמות הקואליציוניות שנושא שירותי הדת היהודיים ברובו יעבור לוועדת החוקה, והדבר הזה נאמר לפרוטוקול בוועדת הכנסת

שמחה רוטמן:  בזמן שתוקן התקנון בכנסת הזאת, לא תוקן התקנון מסיבות טכניות, והדבר הזה הוקרא, כולל על ידי היועצת המשפטית לכנסת והיועצת המשפטית לוועדת הכנסת, ולכן הוחלט שנושא שירותי הדת היהודיים מגיע אלינו

שמחה רוטמן:       בלי שום קשר, יכול להיות שזה היה דבר נכון, כי למשל חוק הרבנות הראשית, שעוסק בבחירת הרבנים הראשיים, לא רבני הערים, זה אצלנו כדת וכדין עוד בלי שום קשר, ומינוי דיינים זה אצלנו

שמחה רוטמן:  אני חושב שאם יש ועדה שעוסקת במינוי ובחירת רבנים, גם בלי שום קשר להסכמות הקואליציוניות האלה, זה מתאים

שמחה רוטמן:  יש פה ועדה שעוסקת איך בוחרים את מועצת הרבנות הראשית, את הרבנים הראשיים, את הדיינים, הגיוני שגם רבני ערים יהיו בתוכה, למרות שמבחינת האכסניה זה שירותי הדת היהודיים, שהוא חוק שבדרך כלל יושב בוועדת הפנים, אבל במקרה הזה, כשעוסקים רק בסוגיית הליך הבחירה, אני חושב שגם עניינית, גם אלמלא ההסכמות הקואליציוניות, היה מקום שהוא ילך לוועדת החוקה

מתן כהנא: יש לפחות שני נושאים שלדעתי הם נושאים הלכתיים פרופר, האחד של קציבת כהונה, שזה נושא ממש הלכתי, נראה לי שנכון להביא מומחים לנושא, והדבר השני זה גם הכפיפות ההלכתית, גם נושא שהוא הלכתי

שמחה רוטמן: גם בו נדון בעזרת השם

גלעד קריב: מכיוון שיושב-אש הוועדה הוא גם אחד מחברי הכנסת המציעים, מה שיבטיח קידום מהיר של הצעת החוק, אני אשמח אם במסגרת ההצגה לא תדלגו על הפרק של רבני השכונות

שמחה רוטמן: ודאי שלא

גלעד קריב: עכשיו

שמחה רוטמן: גלעד, תגיד לי עכשיו איך לתת את נאום הפתיחה שלי?     

גלעד קריב: אדוני, השאלה שלי אליך, מה כוונת כבודו, המציע, וחברו המציע השני, בעניין רבני השכונות? הצגתם את הצעת החוק

גלעד קריב:  אפשר לשמוע?     

שמחה רוטמן: תודה רבה

ארז מלול: נגיע לזה

שמחה רוטמן: תודה רבה

שמחה רוטמן:  שאלתך נרשמה

גלעד קריב: תציגו אחרי שאמרתם שאני טועה בקריאת הצעת החוק

גלעד קריב:  תציגו

שמחה רוטמן: ולדי

ולדימיר בליאק: לפני שארז מלול מתחיל לדבר, יכול להיות שהוא גם יתייחס לשאלה שלי, יש לי שתי שאלות

ולדימיר בליאק:  כמה משרות של רבנים הצעת החוק הזאת מוסיפה? ומה העלות התקציבית שלהם?     

שמחה רוטמן: תודה רבה

שמחה רוטמן:  ארז, דברי הפתיחה

ארז מלול: לפני שאני פותח

ארז מלול:  יואב, שאלת למה זה לא חוק ממשלתי

ארז מלול:  אם זה היה חוק ממשלתי, היית תומך?     

גלעד קריב: לא

גלעד קריב:  לפחות היינו מקבלים הסבר

יואב סגלוביץ': ארז, שאלת אותי שאלה

יואב סגלוביץ':  אני אומר לך שסוג התהליכים האלה – הממשלה יכולה לעשות מה שהיא רוצה, היא גם עושה את זה – לגבי הליך נכון וראוי צריכה להיות הצעת חוק ממשלתית, עם כל המשמעויות שלה, ולא הצעה פה שהמציג גם מביא אליו ולוועדה וגם מטפל בזה, שזה לא נכון

שמחה רוטמן: ארז

שמחה רוטמן:  תודה

ארז מלול: בג"ץ ב-2008 ביקש מהכנסת לחוקק חוק רבנות

ארז מלול:  נמצאים פה האנשים היקרים מהמחלקה המשפטית שהיה לי הכבוד לעבוד איתם כשש שנים בכל מיני נושאים, בין היתר רבני התיישבות, רבנים אזוריים

ארז מלול:  מה שקרה עד היום בהליך שבכל פעם, בגלל החיכוך ברשות עצמה, תמיד היה איזה אחד מקופח מהאופוזיציה שהגיש בג"ץ למה לא שמו אותו

ארז מלול:  בדרך כלל ראש עיר, כדי לשלוט בהליך, היה שם מהקואליציה והיה תמיד מהאופוזיציה

ארז מלול:  החוק הזה נותן בשורה, הוא מפשט את זה

ארז מלול:      אורנה דיברה על תל אביב, ובואו נמשיך עם תל אביב

ארז מלול:  הייתי במשרד לשירותי דת, בעלי עסקים רואים אותנו עכשיו ומחכים לבשורה

ארז מלול:  את יודעת מה זה בעלי עסקים של אוכל וכשרות כשאין רב עיר מכהן במקום? איזה כאב יש להם, איזה טרטור

אורנה ברביבאי: אני יודעת בהחלט, אבל למה אתה חושב שמה שאתה מציע זה הפתרון

אורנה ברביבאי:  לדעתי מה שאתה מציע זה הבעיה, זה לא הפתרון

אורנה ברביבאי:  זה מחמיר את הבעיה

ארז מלול: אני מצפה שבחוק הזה נתעלם מכל רעשי הרקע, ובאמת לטובת אזרחי המדינה נעשה דיון ענייני

אורנה ברביבאי: רק טובת אזרחי המדינה

אורנה ברביבאי:  תמיד

ארז מלול: בלי כל מיני הסטות, בלי דמגוגיה, בלי מינוי ש"ס, זה לא קשור לש"ס

גלעד קריב: לא, זה לא קשור לש"ס

ולדימיר בליאק: אמרת בלי דמגוגיה

ולדימיר בליאק:  לא?     

ארז מלול: הטוב ביותר ינצח

גלעד קריב: במקרה הטובים ביותר הם הרבנים של ש"ס

ולדימיר בליאק: בלי צביעות ובלי דמגוגיה

גלעד קריב: זה מקרי

גלעד קריב:  זה קרה באופן מקרי

ארז מלול: ש"ס זה גם מפלגה, כמו שיש ליכוד

ארז מלול:       הזכרנו את מועצת הרבנות, מועצת הרבנות - - -     

גלעד קריב: פעם אמרו שש"ס זה גם הגמרא

ארז מלול: גלעד, הזכירו פה את מועצת הרבנות

ארז מלול:  למה הם נכנסו? מועצת הרבנות זה שני דברים: דבר אחד, הם קובעים את המדיניות בנושא ההלכתי: נישואים, קבורה; דבר שני, הם נבחרי העם

גלעד קריב: נבחרי העם?     

ארז מלול: מי שבוחר את הרב הראשי לישראל, הגוף של ה-150 איש, הם בוחרים את מועצת הרבנות - -     

ולדימיר בליאק: אני לא בחרתי

ולדימיר בליאק:  אתה בחרת?     

ארז מלול: - - שזה כולל גם ראשי ערים, רבנים וכל מיני אישי ציבור

גלעד קריב: גם עליהם חלה עילת הסבירות?     

ארז מלול: גלעד, זה לא יפה, לא מכובד

גלעד קריב: לא הזמינו אותי למועצה האחרונה

שמחה רוטמן: חברים, די

ארז מלול: זה לא מכובד

גלעד קריב: מה שלא מכובד זה להאדיר זרמים שונים בעולם היהודי, ואז - - -     

שמחה רוטמן: גלעד, אני קורא אותך לסדר

ארז מלול: מועצת הרבנות לא כפופה לאף פוליטיקאי, זה גוף עצמאי, ויש שם מגוון – הרב הראשי לצה"ל במועצת הרבנות לדוגמה – ולכן יש פה בשורה

ארז מלול:      דבר אחרון, שלזה לא התייחסתם

ארז מלול:  גלעד אמר "רבני שכונות", אבל יש פה בשורה גדולה לרבני ההתיישבות

ארז מלול:  אתם יודעים מה זה רבני התיישבות? היית בקריית שמונה, יש מושבים שהנושא המסורתי-יהודי שקיים במושב זה רק בזכות הרב

ארז מלול:  אין שם דתיים, היחיד שיכול לפתוח את בית הכנסת, היחיד כשיש הלוויה להבדיל, או שמחות

ארז מלול:  הרב זה הדמות הרוחנית

ארז מלול:  עד עכשיו לרב היישוב לא הייתה הסדרה

משה סעדה: למה לא הייתה לו הסדרה?     

ארז מלול: לא היו תקנות מפורשות

ארז מלול:  משרד הדתות בכל פעם - - -     

גלעד קריב: איזה לא הייתה הסדרה?     

ארז מלול: אין הסדרה של בחירה

ארז מלול:  במשרד הדתות הייתי יושב עם דינה, קובעים נהלים, רואים בקשות

ארז מלול:  עכשיו אנחנו עושים את זה בצורה חקיקתית

ארז מלול:  רבני ההתיישבות נותנים את עצמם בשכר מינימום למען - - -     

ולדימיר בליאק: מה זה שכר מינימום?     

ארז מלול: 5,800 שקלים לרב יישוב

גלעד קריב: לפני התוספות

ארז מלול: מדובר פה ברבנים בגבול הצפון, עוטף עזה

ולדימיר בליאק: זה גם יישאר?     

ארז מלול: תשאל את האוצר ואת משרד הדתות

ולדימיר בליאק: אתה כיוזם החוק לא יודע מה העלות התקציבית?     

שמחה רוטמן: לא להפריע בבקשה

ארז מלול: פה אנחנו מסדירים אותם, קובעים את מעמדם

ארז מלול:  תסתכלו בכל הפריפריה, תראו את מעמדם

ארז מלול:  גם ברבני שכונות לא מדברים על שכונה של רחוב אחד, מדובר פה על שכונות גדולות

ארז מלול:  לא לכל אחד יש ארז מלול במשפחה, שמתקשרים והוא יכול לעזור בנושא נישואים ולוויות

ארז מלול:  צריך שתהיה הדמות שתעזור גם לחילונים, מסורתיים – לכל הציבור

ארז מלול:      החוק הזה הוא בשורה

ארז מלול:  אני חוזר ומבקש, לא רק מצפה, שהחוק הזה יהיה ענייני

ארז מלול:  עם ישראל מחכה לחוק הזה

ארז מלול:  לטובת עם ישראל, בעזרת השם נעשה ונצליח

ארז מלול:  תודה

גלעד קריב: אפשר לשמוע על רבני שכונות? אתם המציעים

גלעד קריב:  זה פרק שלם בהצעה

שמחה רוטמן: תודה

שמחה רוטמן:  תודה רבה

גלעד קריב: למה אתם מסתירים את עניין רבני השכונות?     

ולדימיר בליאק: זה לא מעניין אותך כיוזם?     

שמחה רוטמן: תודה

גלעד קריב: מאות מינויים זה ברבני שכונות

גלעד קריב:  בכוונה הם לא מדברים על זה

ולדימיר בליאק: גם אתה לא יודע מה העלות התקציבית של החוק?     

גלעד קריב: מושחתים

שמחה רוטמן: תודה

שמחה רוטמן:  אפשר בבקשה?     

ולדימיר בליאק: אני יכול לקבל תשובה?     

שמחה רוטמן: אתה לא יכול לקבל תשובה, כי אתה מדבר לא בתורך

ולדימיר בליאק: לא מעניין אתכם מה העלות התקציבית של החוק?     

יהודה חשאי: אין עלות תקציבית

ולדימיר בליאק: למה? מי ישלם? אתה?     

ארז מלול: בחוק מינוי שופטים אתה יודע מה העלות התקציבית?     

ולדימיר בליאק: חבר'ה, אתם בדיחה

שמחה רוטמן: ארז, לא הבנתי

שמחה רוטמן:  הוא מדבר לא בתור, הוא צועק

שמחה רוטמן:  אתם קופצים על כל הטרלה שהוא מוציא

שמחה רוטמן:  אני לא מבין את האירוע

ולדימיר בליאק: הטרלה? אתם הטרלה

שמחה רוטמן: הטרלה לחלוטין

שמחה רוטמן:  תודה רבה

שמחה רוטמן:  לפני שאני נותן ליועץ המשפטי להתייחס, מאחר וכשאמרתי את המשפט הזה קפצו וחסמו אותי באמצע המשפט, אני אסיים רק את המשפט שאמרתי לגבי העיר תל אביב כדוגמה, ואני מקווה שהפעם גברתי לא תקטע אותי באמצע המשפט, גם אם היא לא מסכימה איתי

שמחה רוטמן:      החלטות רבות שנוגעות לעיר תל אביב, הן מבחינה תקציבית והן מבחינת ההחלטות, מתקבלות בשיתוף פעולה הדוק, למעשה מתקבלות ומתוקצבות על ידי השלטון המרכזי

שמחה רוטמן:  הבאתי דוגמה של המטרו, הבאתי את הדוגמה של תשתיות שמשרתות את כלל אוכלוסיית המדינה, ובצדק מוחלט

שמחה רוטמן:  אף אחד לא חושב שזה לא צריך להיות ככה

שמחה רוטמן:      לעיר תל אביב, מרכז העסקים של מדינת ישראל, מגיעים כל יום מחוץ לעיר תל אביב תושבים רבים, אזרחים רבים, שהשאלה אם יהיה להם מקום כשר לאכול בזמן שהם יורדים בהפסקת צוהריים, היא שאלה חורגת

שמחה רוטמן:  אני לא אומר שאסור לתושבי תל אביב שתהיה אמירה בנושא הזה

שמחה רוטמן:  להפך, אני אומר שצריך שיהיה להם 50% מהגוף הבוחר, אבל להגיד שזה רק עניין של תושבי תל אביב, אני חושב שזה לא נכון

שמחה רוטמן:      אני חושב שאותו דבר נכון כאשר עוסקים בעיר כמו חדרה, שנמצא שם אחד ממפעלי העוף הגדולים בישראל, שכולנו אכפת לנו – כל צרכני הכשרות במדינת ישראל, רלוונטית לנו השאלה האם הרב בחדרה מתפקד או לא מתפקד, והאם העוף שמייצרים אצלו במפעל כשר או לא כשר

שמחה רוטמן:  אני לא אומר שזאת שאלה שלא מעניינת את תושבי העיר, אני אומר שזאת שאלה שהם לא השחקנים היחידים בה, ולכן צריכים למצוא את המנגנון המאזן

שמחה רוטמן:      יש כמובן ערים ויישובים, שיש בהם אזורי תעשייה גדולים ואדירים, שמייצרים מוצרים לכל אוכלוסיית המדינה, וכמעט אין בהם צרכני כשרות

שמחה רוטמן:  אז נבוא ונגיד שבגלל שלהם לא אכפת מי יהיה הרב שנותן הכשרות, כי הם לא צרכני כשרות, בגלל זה הכשרות הארצית בכל הארץ תידפק? לכן צריך לייצר מנגנון מאזן בין העיר לבין זה

שמחה רוטמן:       זה מה שניסו לעשות כל התקנות שעסקו בעבר בבחירת רבנים, לעשות בדיוק את הדבר הזה, לייצר את המנגנון המאזן הזה

שמחה רוטמן:  אפשר להתווכח על מידת האיזון, אבל למיטב ידיעתי מעולם בהיסטוריה של מדינת ישראל לא היו תקנות שבאו ואמרו שהעיר לבד בוחרת, אין מעורבות של השלטון המרכזי, תבחרו את מי שאתם רוצים, אנחנו רק נשלם את החשבון ונתמודד עם הכשרות

מתן כהנא: אני אומר לך מידיעה שההשפעה של רב על הכשרות בעיר שלו היא כמעט אפסית

שמחה רוטמן: חמור מאוד

מתן כהנא: אתה צודק, אבל היא כמעט אפסית

שמחה רוטמן: צריך לטפל בזה

מתן כהנא: זה תלוי בעיקר ברמה ובאיכות של המועצה הדתית, וזה דרך אגב משהו שרפורמת הכשרות שלי באה לתקן

מתן כהנא:  אני לא יודע מה אתם הולכים לעשות

שמחה רוטמן: אני חולק עליך, אבל במקומות שבהם זה קיים

מתן כהנא: תן לי קרדיט שהייתי שר שנה וחצי

שמחה רוטמן: אני נותן לך קרדיט שהיית שר, ואני אומר לך שבמקומות שבהם הרב לא משפיע על הכשרות זו בעיה מאוד קשה

גלעד קריב: כל עוד הוא פועל בהתאם לפסיקת הרבנות

גלעד קריב:  אם הרבנות חרדית, והוא רב ציוני דתי, וחושב למשל שאפשר לסמוך על היתר מכירה, אז זה כן בעיה

שמחה רוטמן: דוגמה מצוינת

שמחה רוטמן:  אני מאוד שמח על המשפט הזה בחוק, בדיוק בגלל המשפט הזה שאמרת

גלעד קריב: כן, רק שבפעם הראשונה יש ותיקניזציה של הרבנות

שמחה רוטמן: גלעד, תודה רבה

גלעד קריב: קרדינלים אתם ממנים, לא רבני עיר

ארז מלול: הראשון לציון תומך בהיתר מכירה לידיעתך

משה סעדה: ההסדרה הזאת היא הסדרה טובה - - -     

שמחה רוטמן: דיברנו עכשיו על סדר הדיון, שני מציעים דיברו, היועץ המשפטי, אחר כך המנכ"ל - - -     

משה סעדה: כולם מתפרצים, אז לא נעים לי לא להרגיש חלק מהחגיגה

שמחה רוטמן: אני לא הרשיתי גם להם להתפרץ

משה סעדה: הם התפרצו

שמחה רוטמן: ועדיין לא התייחסנו לדבריהם

שמחה רוטמן:  תודה

שמחה רוטמן:  אדוני היועץ המשפטי לוועדה, אחריו ידבר מנכ"ל משרד הדתות, ואז נפתח את זה - - -     

יהודה חשאי: שירותי דת

שמחה רוטמן: המשרד לשירותי דת

גלעד קריב: יהודיים

אלעזר שטרן: בגלל שהצעת החוק היא ארוכה ומורכבת, וכללת כמה וכמה נושאים שגם עלו פה, קודם כול אני אנסה לתת בהתחלה מסגרת כללית לדיון, כדי להבין על מה אנחנו מדברים בכלל, ואז אתן ממעוף הציפור כמה נקודות עקרוניות, וכשניכנס לעניינים, אני אעיר יותר לפרטי פרטים

אלעזר שטרן:      קודם כול למסגרת

אלעזר שטרן:  הצעת החוק כוללת שלושה נושאים שונים: האחד זה רבני ערים, השני זה מה שמכונה "רבני התיישבות", והשלישי זה רבני שכונות

אלעזר שטרן:       רבני ערים – קודם כול, צריך להבין שכאשר אנחנו אומרים "ערים", בדר כלל מה שעולה לנו בראש זה הערים הגדולות או הבינוניות: ירושלים, תל אביב, גבעתיים, רמת גן וכו'

אלעזר שטרן:  ההגדרה של עיר לעניין הזה היא גם מועצה מקומית

אלעזר שטרן:  זאת אומרת, כאשר מדברים על המונח "רבני ערים", זה יכול לכלול החל מערים כמו ירושלים, שכוללת קרוב למיליון איש, עד למועצה מקומית שיכולה לכלול כמה אלפי תושבים

אלעזר שטרן:  חשוב לדעת את המנעד הזה כי הוא משמעותי לגבי איזונים שונים שנמצאים בהצעת החוק

אלעזר שטרן:      הנושא הזה של רבני ערים לאורך השנים, עוד מתקופת המנדט, כבר הוסדר בתקנות שהלכו והשתנו עם השנים

אלעזר שטרן:  תקנות, חוקים, חקיקה למכביר, כשהחקיקה האחרונה נעשתה על ידי השר לשעבר מתן כהנא ב-2022, תקנות רבני ערים

אלעזר שטרן:  זה נושא אחד

אלעזר שטרן:  ושוב לזכור שעיר בעניין הזה כוללת גם מועצה מקומית, שיכולה להיות גם כמה אלפי תושבים

אלעזר שטרן:  זה נושא אחד

אלעזר שטרן:      נושא שני זה מה שמכונה "רבני התיישבות", שזה כולל רבני יישובים ורבנים של מועצות אזוריות

אלעזר שטרן:  הנושא הזה הוא נושא שלמעשה לא הוסדר אף פעם בחקיקה

אלעזר שטרן:  היו ועדות שונות שניסו לתת מענה לשאלה מה התפקיד של כל אחד מהרבנים האלה, איך ראוי שהם ייבחרו וכו', כשבשלב מסוים המסקנות של חלק מהוועדות האלה עוגנו בחוזרי מנכ"ל של המשרד לשירותי דת

אלעזר שטרן:      פה חשוב להבין שמדובר על רבני יישובים

אלעזר שטרן:  צריך להבין מה זה יישוב, מה גודל היישוב, מה התקן של יישוב שיכול להיות לו רב, וכנ"ל לגבי מועצה אזורית

אלעזר שטרן:  יש בחוזרי מנכ"ל הוראות שונות מה נחשבת מועצה אזורית לעניין תקן של רב

אלעזר שטרן:  זה נושא שני, שגם הוא בא לידי ביטוי בהצעת החוק

אלעזר שטרן:      והנושא השלישי זה רבני שכונות

אלעזר שטרן:  ההיסטוריה החקיקתית של זה דלה למדי

אלעזר שטרן:  יש איזה חוזר מנכ"ל ישן מאוד מלפני 20 שנה בערך, וצריך להבין את ההיסטוריה של כל הנושא הזה של רבני שכונות, כי באיזה שלב בזמן, בעקבות כל מיני עתירות שהוגשו לבית המשפט, הממשלה הודיעה לבית המשפט שהיא מפסיקה למנות רבני שכונות, לפני בערך 20 שנה, 2003

גלעד קריב: היא הודיעה פעמים רבות לבג"ץ שהיא סיימה עם רבני שכונות

קריאה: 2004

אלעזר שטרן: קרוב ל-20 שנה המדינה הודיעה שהיא לא ממנה יותר רבני שכונות

אורנה ברביבאי: באיזה טיעון?     

גלעד קריב: שאין צורך

גלעד קריב:  היא עברה למודל אחר

אלעזר שטרן: היו גם דוחות של מבקר מדינה

שמחה רוטמן: לסדרי הדיון, גלעד קריב ידבר במקביל לכל דובר אחר

שמחה רוטמן:  למי שלא מכיר את סדרי הוועדה

שמחה רוטמן:  גלעד, תן ליועץ המשפטי לדבר

גלעד קריב: אני לומד ממך, אדוני היושב-ראש

גלעד קריב:  אתה מקור השראה לכולנו

שמחה רוטמן: אין בעיה

ארז מלול: כשנגיע לרבני שכונות - - -     

גלעד קריב: בכוונה הסתרתם - - -     

שמחה רוטמן: קח אוויר

שמחה רוטמן:  ארז, תודה

שמחה רוטמן:  נא לא להפריע ליועץ המשפטי בדבריו

אלעזר שטרן: היה דוח של מבקר המדינה בנושא של רבני שכונות, על הקשיים שהמצב של רבני שכונות מעורר מבחינת הגדרת התפקיד שלהם, מבחינת השינויים שעברו במהלך השנים בין מה שהיה בעבר לפני עשרות שנים התפקידים של רבני שכונות לבין אולי המצב שיש היום, של אותם רבני שכונות שעדיין קיימים

אלעזר שטרן:  ובעקבות עתירות שונות שהוגשו לבית משפט, המדינה החליטה להפסיק למנות רבני שכונות, ועברה למודלים אחרים של מימונים של רבני קהילות, מימונים באמצעות תמיכות וכו'

אלעזר שטרן:      זה קודם כול רק מסגרת כללית

אלעזר שטרן:  חשוב להדגיש שאנחנו מדברים על שלושה נושאים שונים, שבכל אחד מהם יכול להיות שגם האיזונים שונים

אלעזר שטרן:  לא הרי רב יישוב קטן של כמה עשרות משפחות כהרי מה שצריך להיות בעיר כמו ירושלים מבחינת יחסי הכוחות, מבחינת מי בוחר, מבחינת שלל נושאים והסדרים

אלעזר שטרן:  זה קודם כול מסגור הנושא כדי להבין על מה הצעת החוק מדברת

יואב סגלוביץ': יש הגדרת צורך?     

גלעד קריב: לא

גלעד קריב:  גם אין הגדרת תפקיד

אורנה ברביבאי: אתה מתכוון לתקן, מה הגדרת המאפיין שצריך

אורנה ברביבאי:  חיפשתי, לא מצאתי

גלעד קריב: אין הגדרת תפקיד

שמחה רוטמן: לא להפריע

שמחה רוטמן:  מה יש לך? תן לבן אדם להציג את דברי הפתיחה שלו, ליועץ המשפטי לוועדה

שמחה רוטמן:  זו שאלה מצוינת, רק שתיתן לו להציג את הדברים בצורה מסודרת

שמחה רוטמן:  יהיו שאלות בסוף, תוכל גם לשאול

שמחה רוטמן:  יכול להיות שחלק מהנקודות, כמו שחבריך העלו, הן נקודות ששווה לתת עליהן את הדעת בתהליך החקיקה

יואב סגלוביץ': שאלתי אם יש תקן, התשובה היא לא

אלעזר שטרן: יש

אלעזר שטרן:  שנייה, אני אענה

שמחה רוטמן: שאלת

שמחה רוטמן:  חבריך ישר פתחו דיון וענו

שמחה רוטמן:  אני מציע שפשוט תתנו - - -     

אורנה ברביבאי: לא דיון

אורנה ברביבאי:  מתנהל שיח

שמחה רוטמן: תנו ליועץ המשפטי לדבר

אורנה ברביבאי: אם יש שאלות הבהרה, זה הדבר הכי בסיסי בדיון

אורנה ברביבאי:  איך מתקדמים אם לא מבינים מה הוא אומר?     

שמחה רוטמן: רושמים שאלות, ובסוף ההצגה שלו שואלים אותו

אורנה ברביבאי: כי אתה מאוד מתודולוגי

אלעזר שטרן: חבר הכנסת סגלוביץ', אני אענה לך בקצרה כי זה אחד הנושאים שכדאי לדון בהם בהצעת החוק הזאת

אלעזר שטרן:  הצעת החוק מבקשת לקבוע סוג של תקן לכל אחד מסוגי הרבנים האלה

אלעזר שטרן:  היום לחלק מהם יש, לרבני ערים שמוסדרים בחקיקה יש

אלעזר שטרן:  דברים אחרים, כמו שאמרתי, שמוסדרים בחוזרי מנכ"ל וכו', לחלקם יש, לחלקם פחות, ולחלקם זה תלוי ביוזמה של אותה רשות מקומית

אלעזר שטרן:  תלוי על מה מדברים

יואב סגלוביץ': בהצעת החוק אין תקן

אלעזר שטרן: הצעת החוק מבקשת לקבוע לכל אחד מהם "סוג של תקן", נקרא לזה, מבחינה מספרית, מבחינת גודל העיר, גודל היישוב וכו'

אלעזר שטרן:  גם פה יש חוסרים מסוימים, אבל יש ניסיון להתמודד עם הנקודה הזאת

אלעזר שטרן:  זה רק המסגור של הנושא

אלעזר שטרן:      אני רוצה לתת שני קווי רוחב, נקודות שבעינינו מבחינה מקצועית מעוררות שאלות

אלעזר שטרן:  אני רק אביא דוגמאות בקצרה, ניכנס אליהם יותר כשנקרא את הסעיפים, ועוד שתיים-שלוש נקודות כלליות

אלעזר שטרן:      נקודה אחת, שהיא כבר עלתה פה, אבל אני רוצה טיפה יותר להתעמק בה, ולתת גם כמה דוגמאות, זה הנושא של היחס בין השלטון המרכזי לבין השלטון המקומי

אלעזר שטרן:       במקום להתייחס בכל פעם לכל שלוש החלופות, אני אומר "רבני ערים" כשם קוד, אבל כשאני מדבר על רבני ערים, כמו שאמרתי, זה מתייחס גם לחלופות האחרות

אלעזר שטרן:      יש מגמה מאוד חזקה בהצעת החוק שמושכת לכיוון של העצמה של הכוח של השלטון המרכזי על פני הרשויות המקומיות הרלוונטיות

אלעזר שטרן:  אני אתן ממש כמה דוגמאות על קצה המזלג

אלעזר שטרן:  זה בא לידי ביטוי גם בשאלה האם זה סמכות חובה או סמכות רשות

אלעזר שטרן:  היום לפי פסיקה של בג"ץ זה יתפרש כסמכות רשות, עכשיו מוצע שזה יהיה סמכות חובה בקביעת היקף המשרה, הנושא של רשויות שאוחדו

אלעזר שטרן:  בכל מיני דברים המחוקק או השלטון המרכזי קובעים בשביל הרשות המקומית דברים

אלעזר שטרן:      הנושא השני שעלה פה מתוך אותו קו מחשבה זה הנושא של חברי מועצת הרבנות הראשית, ההוספה שלהם לתוך הגוף הבוחר

אלעזר שטרן:  השאלה מה המקום שלהם עולה מכל מיני כיוונים

אלעזר שטרן:  קודם כול, היבט אחד – היושב-ראש הציג את זה כ-25%, זה תלוי בסוג הרשות, בגודל הרשות - -     

שמחה רוטמן: אנחנו נדאג לזה

שמחה רוטמן:  זה גם ברשויות מקומיות - - -     

אלעזר שטרן: - - ברשויות מגודל מסוים זה מגיע ל-25%, ברשויות קטנות יותר זה יכול להגיע עד ל-50%, לפחות לפי איך שזה מנוסח כרגע, וזה מעורר שאלה

אלעזר שטרן:  ככל שהכוונה והמטרה, כמו שכתוב בדברי ההסבר להצעת החוק, שיהיה סוג של פיקוח הלכתי מבחינת מועצת הרבנות הראשית על רבני הערים, השאלה אם האמצעי מתאים למטרה פה

אלעזר שטרן:  בסופו של דבר המטרה, לפי דברי ההסבר, שאותם רבני הערים יהיו כשרים לדעת הרבנות הראשית, וזה כבר נעשה במסגרת הליך הכשירות

שמחה רוטמן: לא

שמחה רוטמן:  זה לא הכשירות

אלעזר שטרן: מועצת הרבנות הראשית נותנת כשירות, היא בוחנת - - -     

שמחה רוטמן: כן, אבל הנושא הוא לא הכשירות

אלעזר שטרן: אני מתייחס למה שכתוב בדברי ההסבר

אלעזר שטרן:  בדברי ההסבר כתוב שזאת המטרה, שיהיה פיקוח הלכתי על הרבנים שנבחרים

אלעזר שטרן:  יש פה פער מסוים בין המטרה לבין האמצעי, וגם צריך לחשוב על המשמעות גם הקונספטואלית וגם המעשית של זה, כי אם לחברי מועצת הרבנות הראשית, בעיקר מקומות קטנים, יש להם עד 50% מהכוח הבוחר, השאלה מה המשמעות של זה לגבי אותם מקומות

אלעזר שטרן:  האם זה לא עלול ליצור פגיעה ברשות המקומית? בסופו של דבר רב שמכהן במקום מסוים צריך להתאים - - -     

אורנה ברביבאי: אולי תשים סימן קריאה ולא סימן שאלה אחרי המשפט

משה סעדה: זה יכול לייצר אנטגוניזם לרב

אורנה ברביבאי: ברור שתהיה פגיעה

אורנה ברביבאי:  אתה שואל, אבל אתה יודע את התשובה מעצם השאלה

אורנה ברביבאי:  ברור שתהיה פגיעה

שמחה רוטמן: רק להבהיר, אדוני היועץ המשפטי, דברי ההסבר לסעיף שקובע ומסביר מדוע צריכים את מועצת הרבנות הראשית לא עוסק בסוגיית הפיקוח, בזה עוסקים סעיפים אחרים

שמחה רוטמן:  הוא אמר שבעבר קבעו שנציגי השר צריכים להיות חלקם רבנים וחלקם לא, והדבר הזה יצר סרבול, ולא רצו להכביד על השר, שהוא יצטרך לאתר רבנים מקומיים, אז אמרו שמי שיספק את הכוח הרבני כביכול, הגוף הבוחר, יהיו מועצת הרבנות הראשית, והשר דווקא ימנה את נציגי הציבור האחרים

שמחה רוטמן:  זה לסעיף 10 לחוק המוצע בדברי ההסבר

אלעזר שטרן: אני יכול להראות לך שבדברי ההסבר במקום אחר כתוב אחרת בהקשר הזה

אלעזר שטרן:  כן כתוב שזאת הנקודה

אלעזר שטרן:  אני חושב שזה בא עוד יותר לידי ביטוי כשמדובר על רבני יישובים, רבנים אזוריים ורבני שכונות, ששם בניגוד למצב היום, וזה קשור לשאלה של חבר הכנסת סגלוביץ', נניח יישוב שמעוניין בתקן של רב, הוא צריך ליזום את זה, הוא צריך לפנות, זה מתגלגל דרך המועצה האזורית, זה מגיע למשרד לשירותי דת, שצריך לאשר את התקן וכו'

אלעזר שטרן:  פה יש משהו מלמעלה, במובן הזה שהשר יכול להודיע שיישוב מסוים, שמועצה אזורית מסוימת, צריכים רב

משה סעדה: זה דווקא טוב, לייצר סדר

ארז מלול: גם היום הקריטריונים איפה יהיה רב, זה משרד הדתות קובע

ארז מלול:  מי שקובע שמעל 2,000 תושבים, או כמו שמתן כהנא אמר שרק יוצאי צבא יהיו ביהודה ושומרון, השר קובע

אלעזר שטרן: חבר הכנסת מלול, יש שוני משמעותי מי יוזם את ההליך, האם השר יוזם את ההליך או שהיישוב יוזם את ההליך

משה סעדה: למה צריך יוזמה של היישוב? זה לא נכון שיהיה סדר?     

אורנה ברביבאי: למשל כשהיישוב לא מעוניין, הוא יהיה חייב?     

גלעד קריב: אם היישוב לא צריך רב, יש רב אזורי

אורנה ברביבאי: אתה אומר שהיוזמה עוברת מהיישוב לרבנות הראשית

משה סעדה: מי קובע אם הוא מעוניין או לא?     

ארז מלול: אם לא יהיה שיתוף פעולה עם - - -     

גלעד קריב: יש להם רב אזורי שנותן שירותים, יש מועצה דתית

משה סעדה: נניח שהוועד לא רוצה?     

גלעד קריב: אתם רוצים לחזור ל-17 רבני יישובים במועצה האזורית גזר

גלעד קריב:  מושחתים

שמחה רוטמן: חברים, נא לתת ליועץ המשפטי להשלים

ארז מלול: גלעד, ירדו לך עוד 1,000 קולות - - -     

שמחה רוטמן: ארז, תודה רבה

גלעד קריב: אנחנו לא יודעים למה אתם רוצים לחזור?     

שמחה רוטמן: גלעד, תודה

גלעד קריב: תיכף נדבר על המשרות שלכם

גלעד קריב:  הרב של נען בהר נוף

ארז מלול: מה זה "מושחתים"?     

שמחה רוטמן: ארז

שמחה רוטמן:  ארז, אם היית - - -     

גלעד קריב: מושחתים

גלעד קריב:  זה חוק של שחיתות שלטונית, פר אקלנס

שמחה רוטמן: ארז, אם היית מעביר 60 מיליון לעמותה שקשורה לגלעד, זה בכלל לא שחיתות

גלעד קריב: לא 60 מיליון

גלעד קריב:  לא עמותה קשורה

גלעד קריב:  תעזוב

שמחה רוטמן: מאחר שאתה רק רוצה רבנים, זו שחיתות

משה סעדה: ה-60 מיליון אני לא מכיר

גלעד קריב: השקרים שלכם

גלעד קריב:  ראינו את המיליארדים למינהלות לזהות יהודית

שמחה רוטמן: ארז, הכלל הוא כזה, כסף קואליציוני שהוא למטרות שיש עתיד חושבים שהן טובות, זה כסף קואליציוני טוב, כשמעבירים כסף לגלעד קריב זה לא שחיתות, רק כשאתה רוצה - - - את שירותי הדת במדינה זו שחיתות

גלעד קריב: האיש משקר כבר בלי למצמץ, הוא לא צריך עניבה בשביל לשקר

שמחה רוטמן: תודה

אורנה ברביבאי: אתה מעיר לנו, ואתה לוקח לעצמך את החירות להעליב אותנו

שמחה רוטמן: תודה

אורנה ברביבאי: מה תודה? אתה אומר דברים נוראיים - - -     

גלעד קריב: אני רוצה זכות תגובה להשמצה האישית שלך

שמחה רוטמן: אתה תקבל עוד מעט את זמן הדיבור שלך

גלעד קריב: שקרן

גלעד קריב:  שקרן

גלעד קריב:  מושחת ומשחית

שמחה רוטמן: אתה תקבל עוד מעט את זכות הדיבור שלך

שמחה רוטמן:  וחוץ מזה אחרי שקראת לחברי ועדה מושחתים ונשארת בחדר זה לפנים משורת הדין

גלעד קריב: לא קראתי לחברי ועדה

גלעד קריב:  זה חוק של שחיתות שלטונית

יואב סגלוביץ': יש חובת מגורים לרב ביישוב?     

גלעד קריב: לא

שמחה רוטמן: התשובה היא כן

ארז מלול: למה אמרת "לא"?     

שמחה רוטמן: כי הוא אוטומטית אומר לא, זה גם רשום וזו גם עילה להדחה

גלעד קריב: בוא תבדוק לכמה רבנים במועצה האזורית גזר יש היתר חריג לגור בהר נוף

שמחה רוטמן: תודה

שמחה רוטמן:  בבקשה, אדוני היועץ המשפטי

ארז מלול: - - -     

שמחה רוטמן: ארז, אם אתה לא יכול, קח הפסקה

שמחה רוטמן:  תן בבקשה ליועץ המשפטי לדבר

גלעד קריב: לך תשתה מים

שמחה רוטמן: תודה

אלעזר שטרן: כמו שאמרתי, יש קו אחד ש - - - את הצעת החוק, ואני מציע ליושב-ראש הוועדה שהוא אחד המציעים, שיסביר את הנימוק לשינוי הזה

אלעזר שטרן:  אני כן מציע לוועדה בכל הסדר והסדר שמסתכלים עליו, להיות עם עין אחת צופיה לנקודה הזאת של היחס

אורנה ברביבאי: זה היוזמה?     

אלעזר שטרן: היוזמה זה אחד מהמופעים של אותה סוגיה, של היחס בין השלטון המרכזי לבין השלטון המקומי

אלעזר שטרן:  היוזמה זה מופע אחד של השאלה הזאת

אלעזר שטרן:      קו שני שגם הוא חוזר בכמה וכמה היבטים זה ביטול, או השמטה, או שינוי של הוראות שונות שיש כיום בחקיקה, שנוגעות לנושאים של מינהל תקין

אלעזר שטרן:  אחד מהם, היושב-ראש דיבר עליו קודם, זה הנושא של ניגוד עניינים

אלעזר שטרן:  יש כמה הוראות היום בתקנות שנוגעות לניגוד עניינים

אלעזר שטרן:  יש גם עשרות רבות של דוגמאות בחקיקה ראשית

שמחה רוטמן: אני אשמח לראות

שמחה רוטמן:  ככל שיהיו, נעשה הסדרים דומים

משה סעדה: לא הבנתי

משה סעדה:  הורידו?     

אלעזר שטרן: אני יכול לתת רשימה עכשיו

שמחה רוטמן: אז תביא

משה סעדה: איזה דברים של ניגוד עניינים הורידו לשיטתך? הרי ניגוד עניינים זה מובנה, זה לא קשור לחוק כזה או אחר

אלעזר שטרן: אני אסביר

אלעזר שטרן:  היו שתי הוראות: האחת לנושא של מתן תעודת כשירות, שחבר מועצת הרבנות הראשית לא יכול להשתתף בהליך למתן תעודת כשירות לקרוב משפחה, והשנייה, שחבר ועדת בחירות לא יכול להשתתף בבחירת רב עיר שבה הציג קרוב משפחה שלו את מועמדותו לבחירה

אלעזר שטרן:  אלה שתי ההוראות שמופיעות כיום בתקנות, גם בתקנות הקודמות הן הופיעו

שמחה רוטמן: זה נאמר על השולחן

אלעזר שטרן: הן הושמטו

משה סעדה: יש לכם בעיה עם זה?     

שמחה רוטמן: לא

שמחה רוטמן:  זה פשוט השאלה אם זה מוסדר בחקיקה ראשית

אורנה ברביבאי: במקרה מינוי מקורבים הושמט

אורנה ברביבאי:  במקרה

שמחה רוטמן: אין לנו בעיה

אורנה ברביבאי: אז למה זה לא מופיע?     

שמחה רוטמן: עניתי לזה בתחילת דבריי

שמחה רוטמן:  ככל שהיועץ המשפטי יראה לי חוקים דומים שבהם יש הסדרים, נאמץ את אותם הסדרים

אורנה ברביבאי: הוא אומר משהו אחר

אלעזר שטרן: בחוק איגודי ערים, בחוק איסור הונאה בכשרות, בחוק בתי דין מינהליים, בחוק בנק ישראל

אלעזר שטרן:  יש עשרות חוקים - - -     

משה סעדה: שמחה, מה אכפת לכם להוסיף?     

שמחה רוטמן: אין בעיה

שמחה רוטמן:  זה מה שאמרנו שאין בעיה

אורנה ברביבאי: אתה מוריד את זה מהקיים

שמחה רוטמן: לא

אורנה ברביבאי: אתה מוריד את זה מהתקנות, זה מה שהיועץ המשפטי אומר

שמחה רוטמן: אורנה, את לא מקשיבה

שמחה רוטמן:  חבל שאת חוזרת

אורנה ברביבאי: אני מקשיבה מאוד

אורנה ברביבאי:  אני יושבת הכי קרוב ליועץ המשפטי

שמחה רוטמן: אורנה, אמרתי ליועץ המשפטי שאני לא מכיר

שמחה רוטמן:  מאז שיחתי אני שמח שהוא בדק, כי הייתה לנו שיחה מקדימה בנושא

שמחה רוטמן:  אמרתי שאני לא מכיר הצעות חוק ראשיות שעוסקות במינויים, ושההוראות בנושא ניגוד עניינים לא מסדירים בכללים בשירות המדינה אלא בחקיקה ראשית

שמחה רוטמן:  אני לא מכיר דוגמאות לזה, כשזה קיים, זה קיים מסיבות מאוד נדירות ומיוחדות

שמחה רוטמן:  אני לא חשבתי שצריך לייצר הסדר מיוחד לרבנים שלא קיים לפונקציונרים אחרים, חשובים יותר או חשובים פחות, לא שיש פונקציונרים שהרבה יותר חשובים

שמחה רוטמן:  ולכן חשבתי שמה שלא קיים אצל מקביליהם, לא צריך להיות רק עליהם, גם מבחינת הנראות החקיקתית וגם מבחינת ההסתכלות, כי אם אתה מייצר הסדר להם ולא ולאחרים

שמחה רוטמן:  אתה אומר שהם כאילו יותר חשודים מאחרים, מה שאני לא מקבל

שמחה רוטמן:  ככל שהסדרים דומים קיימים בחוקים אחרים, נבדוק אותם, בהתאם לדברי הייעוץ המשפטי

שמחה רוטמן:  נבדוק מה יכול להתאים

אורנה ברביבאי: אני אומרת משהו אחד, אתה עונה לי בצורה אחרת

אורנה ברביבאי:  זה מופיע היום בתקנות, היועץ המשפטי?     

שמחה רוטמן: נכון

אורנה ברביבאי: אתה עונה לי שזה לא מופיע בחוקים אחרים של שופטים, אז זה לא יהיה פה

אורנה ברביבאי:  אתה עונה הפוך ממה שאני שואלת

שמחה רוטמן: את לא הקשבת לדבריי בהתחלה

אורנה ברביבאי: הקשבתי

שמחה רוטמן: לא מה שאמרתי עכשיו, מה שאמרתי בדברי הפתיחה שלי

שמחה רוטמן:  בדברי הפתיחה שלי אמרתי שחלק גדול מהכללים האלה הוסדרו עד היום בחוזר מנכ"ל

שמחה רוטמן:  בחוזר מנכ"ל מתאים להכניס הוראות גם מדרג נמוך של מניעת ניגוד עניינים

שמחה רוטמן:  היא מוסדרת היום בכללי שירות המדינה בתחומים מסוימים

שמחה רוטמן:  בשנייה שאתה מעלה משהו לחקיקה ראשית, יש הרבה דברים שלא מתאימים לחקיקה ראשית, ולכן את ההסדרים האלה, שהם חלים ממילא, לא חשבנו שצריך חקיקה ראשית

שמחה רוטמן:  ככל שיש חוקים אחרים בחקיקה ראשית שבהם הדבר הזה קיים, ביקשתי מהיועץ המשפטי שיציג אותם, ונמצא הסדר מתאים, אין לי בעיה שזה יהיה

אורנה ברביבאי: אני חושבת שזה לא מקרי, זה שזה ירד בדרך מהתקנות

אורנה ברביבאי:  זה שמינוי מקורבים לא מופיע יותר, זה לא מקרי

אורנה ברביבאי:  זאת השיטה

שמחה רוטמן: מאחר שהכנתי את הצעת החוק והסברתי בדברי הפתיחה - - -     

אורנה ברביבאי: דווקא בגלל שהכנת, אני מוטרדת

אורנה ברביבאי:  משום שאם אתה מסביר באריכות הסברים אחרים שלא קשורים לשאלה שלי, זה אומר שרצית שירד הסייג הזה של מינוי מקורבים

אורנה ברביבאי:  זה לא מקרי

שמחה רוטמן: בסדר

אלעזר שטרן: אני רק אביא עוד כמה דוגמאות

אלעזר שטרן:  הכוונה לא לפתוח על כל אחד מהם דיון כרגע, רק להביא דוגמאות

אלעזר שטרן:  הנושא של זהות של יושב-ראש ועדת הבחירות

אלעזר שטרן:  בכל בחירה של רבני עיר יש ועדת בחירות, הזהות של היושב-ראש שלו – סביב הדבר הזה השאלה אם דיין מכהן רצוי או לא רצוי שיהיה יושב-ראש ועדת הבחירות היא שאלה מורכבת

ארז מלול: עד היום היה דיין מכהן

ארז מלול:  תדגיש את זה

אלעזר שטרן: לא

אלעזר שטרן:  היה עד נקודה מסוימת

אלעזר שטרן:  מנקודה מסוימת, בעקבות הליך משפטי מסוים שהיה, יצאה הנחיה של המשנה ליועץ המשפטי לממשלה ואחרי זה גם תוקנו התקנות שקבעו שדיין מכהן לא יכול להיות

משה סעדה: איזה ערך יש בדיין? למה צריך דיין?      

אורנה ברביבאי: יש ערך פוליטי

אלעזר שטרן: חבר הכנסת סעדה, אני רק מביא כרגע דוגמאות

אורנה ברביבאי: לוקחים את זה למקום הפוליטי, ולא ההלכתי, כי בפוליטי יותר קל למנות מאשר בהלכתי

אורנה ברביבאי:  זה מה שרוצים שיקרה

ארז מלול: - - -     

אורנה ברביבאי: אני אומרת שלך יותר קל למנות בפוליטי

ארז מלול: זו עבירה אתית

אורנה ברביבאי: אז אתה רשאי להתלונן עליי כשאני אומרת שאתה שומר לעצמך את הגמישות למנות פוליטיקאים

שמחה רוטמן: די, אורנה

יואב סגלוביץ': אפרופו שבוע שעבר, לפני שבועיים, דיברנו פה על המסחרה של דחיית הרבנים הראשיים, והזהרתי מהעניין הזה רבנים ראשיים

שמחה רוטמן: ארז, אתה מבין כשאתה נכנס איתם לוויכוח, אחר כך עשר דקות יושבים על זה? למה?     

יואב סגלוביץ': אז מה שנכון לרבנים ראשיים, ודאי נכון פה

אורנה ברביבאי: זו הטעות הכי גדולה שאתם עושים

אורנה ברביבאי:  במקום לקרב רבנים, אתם מרחיקים אותם

שמחה רוטמן: תודה רבה

שמחה רוטמן:  נא לתת ליועץ המשפטי להמשיך בדבריו

שמחה רוטמן:  תודה

אלעזר שטרן: נושאים נוספים באותו כיוון שאני מציע לוועדה לדון בהם זה הנושא של הפטור מבחינות

אלעזר שטרן:  האפשרות לתת פטור מבחינות גם היא סוגיה מורכבת, שהגיעה לפתחו של בית המשפט

שמחה רוטמן: זה קיים בתקנות הקיימות

שמחה רוטמן:  זה צומצם על ידינו?     

אלעזר שטרן: זה קיים בתקנות הקיימות, וצומצם על ידיכם

אלעזר שטרן:  השאלה אם הוא נותן - - -     

שמחה רוטמן: אורנה פה סופרת כל מיני דברים שירדו ועלו

אורנה ברביבאי: בוודאי

אורנה ברביבאי:  אני מראה את השחיקה בתהליך מינוי רבנים

אורנה ברביבאי:  זה מציק לך שאני רואה את העובדות

יואב סגלוביץ': מה זה פטור מבחינות?     

אורנה ברביבאי: שכל אחד יוכל להיות - - -     

שמחה רוטמן: יואב ואורנה, אני קורא אתכם לסדר

שמחה רוטמן:  חאלס

שמחה רוטמן:  תנו ליועץ המשפטי לדבר

אלעזר שטרן: הדבר הזה קיים, וההצעה הזאת מבקשת לשפר את המצב

אלעזר שטרן:  כן חשוב להסתכל האם השיפור הזה מספיק לאור ההיסטוריה של הדבר

משה סעדה: בשביל מה צריך פטור בבחינות? אני שואל שאלת הבהרה

שמחה רוטמן: משה

שמחה רוטמן:  תן לו

שמחה רוטמן:  תרשום שאלה

אלעזר שטרן: זו סוגיה רצינית שצריך לדון בה, האם צריך לתת פטור מבחינות, כן או לא

משה סעדה: אתה לא יכול - - -     

שמחה רוטמן: משה

שמחה רוטמן:  תנו לו להציג בצורה מסודרת

שמחה רוטמן:  הוא רשם את הדברים, אחר כך תוכלו לדבר

שמחה רוטמן:  אתם לא מבינים כמה קשה לעקוב אחרי הדיון מרחוק, כשאתם בכל שנייה מתפרצים

אורנה ברביבאי: אנחנו עוקבים מקרוב מאוד

יואב סגלוביץ': אם הייתה חוות-דעת כתובה והיינו מחכים קצת, היינו שואלים שאלות יותר נכונות

שמחה רוטמן: יואב, תן לו להציג

יואב סגלוביץ': אני מדבר אליך, לא אליו

יואב סגלוביץ':  החיפזון מהשטן בדברים האלה

יואב סגלוביץ':  חוות דעת כתובה מאפשרת לשבת, להתעמק, לשאול שאלות ענייניות

שמחה רוטמן: אני לא מתערב לייעוץ המשפטי

אורנה ברביבאי: הוא לא הספיק

אורנה ברביבאי:  יש דחיפות, למשל הסבירות

שמחה רוטמן: סליחה

שמחה רוטמן:  לא רציתי להעלות את זה

שמחה רוטמן:  אני לא מכתיב אף פעם ליועץ המשפטי מתי הוא יביא כתוב, מתי הוא לא יביא כתוב

שמחה רוטמן:  מועד הישיבה הזה תואם עם הייעוץ המשפטי

שמחה רוטמן:  לא האצתי בהם

שמחה רוטמן:  הם אמרו לי שהם צריכים זמן, הם קיבלו את כל הזמן שהם ביקשו

שמחה רוטמן:  אם הם החליטו להביא כתוב או לא להביא כתוב, יביאו לישיבה הבאה או לא יביאו לישיבה הבאה, אני לא מתערב להם

אורנה ברביבאי: זה סטנדרט מתחייב, כדי שנוכל להתייחס

יואב סגלוביץ': אני מתערב

יואב סגלוביץ':  אני חבר כנסת, ואני רוצה חוות-דעת כתובה

יואב סגלוביץ':  מה זה שאתה לא מחייב? אני מחייב

אורנה ברביבאי: אתה יו"ר הוועדה

אורנה ברביבאי:  תגן לנו ביכולת שלנו לראות את הטקסטים

שמחה רוטמן: יואב, אמרת שאתה פונה אליי

יואב סגלוביץ': אני פונה אליך

אורנה ברביבאי: הוא לא מתערב

אורנה ברביבאי:  הוא לא קשור

אורנה ברביבאי:  הוא אורח פה, רוטמן

שמחה רוטמן: אורנה, אני קורא אותך לסדר פעם שנייה

אורנה ברביבאי: תעיף אותי, כרגיל

יואב סגלוביץ': נכון שתהיה לנו חוות-דעת כתובה

שמחה רוטמן: יואב, תודה רבה

שמחה רוטמן:  הסברתי פעם נוספת שאני לא מכתיב לייעוץ המשפטי מתי להביא חוות-דעת כתובה או לא להביא חוות-דעת כתובה

שמחה רוטמן:  מועד הישיבה תואם איתם

שמחה רוטמן:  אם הם ירצו להביא חוות-דעת כתובה, הם יביאו

יואב סגלוביץ': אני דורש חוות-דעת כתובה

שמחה רוטמן: אז תבקש מהם

יואב סגלוביץ': אני לא עובד לא אצלך וגם לא אצל - - -     

שמחה רוטמן: אני עונה לך, ובזה התשובה - - -     

יואב סגלוביץ': אתה לא עונה לי על השאלה

יואב סגלוביץ':  אני דורש שתהיה חוות-דעת כתובה טרם הדיון

יואב סגלוביץ':  זה מה שאני דורש ממך, לא מהיועץ המשפטי

שמחה רוטמן: דרישתך נרשמה

שמחה רוטמן:  אין לה בסיס, לא בחוק ולא בתקנון

שמחה רוטמן:  השאלה מתי יחליט היועץ המשפטי לתת חוות-דעת כתובה או לא, אני לא מתערב לו בזה, ואני לא מתכנן להתחיל להתערב לו בזה, גם אם תגיד את זה אלף פעמים

שמחה רוטמן:  תודה

יואב סגלוביץ': אני לא אגיד את זה אלף פעמים, אני מבקש שיירשם שאני מבקש חוות-דעת כתובה לפני החוק הזה

יואב סגלוביץ':  אני מבקש להפנות את הבקשה שלי ליועצת המשפטית של הכנסת, מאחר שזכותו של חבר כנסת לקבל חומר כתוב לפני דיון

שמחה רוטמן: יואב, אני מבקש שתפסיק לדבר לא בתורך

שמחה רוטמן:  תודה

אלעזר שטרן: אני אתן רק עוד שתי דוגמאות לקו הזה, ואז עוד שלושה נושאים כלליים

אלעזר שטרן:  נושא נוסף זה הנושא של בדיקת מועמדים על ידי ועדת הבחירות

אלעזר שטרן:  גם הנושא הזה עבר תהליכים בתקנות האחרונות שתוקנו ב-2022

אלעזר שטרן:  ניתנה לוועדת הבחירות סמכות לבדוק, מעבר לתנאים הטכניים של הכשירות, דברים שקשורים לטוהר המידות, להתנהלות ולהתנהגות של המועמדים השונים

אלעזר שטרן:  ופה נעשה איזה שינוי

אלעזר שטרן:  אני מציע לוועדה לבדוק את זה

אלעזר שטרן:  גם הנושא של עיסוק נוסף של רב עיר עבר שינוי מסוים שיותר מקל עם האפשרות לעסוק בעיסוק נוסף, וגם את זה אני מציע - - -     

אורנה ברביבאי: הוא יכול גם וגם? הוא יכול להיות גם רב וגם להתפרנס במקום אחר?     

אלעזר שטרן: בתנאים מסוימים

שמחה רוטמן: אורנה

אורנה ברביבאי: אני שואלת

שמחה רוטמן: הוא עונה לך

שמחה רוטמן:  תפסיקי לקטוע שלוש פעמים באותה שאלה

אורנה ברביבאי: הוא מסביר משהו

אורנה ברביבאי:  אני רוצה לדעת מה הוא אומר

שמחה רוטמן: הוא לא יצליח לענות לך אם תשאלי את אותה שאלה שוב ושוב

שמחה רוטמן:  שאלת את השאלה, תני לו לענות

אורנה ברביבאי: שאלתי פעם אחת

יואב סגלוביץ': אתה מפריע יותר מכל השאלות שלנו

שמחה רוטמן: מה יש לכם, חברים? אתם נורא בלחץ

שמחה רוטמן:  לא יהיו הצבעות היום

שמחה רוטמן:  חברים, תירגעו

אורנה ברביבאי: אתה נורא רגיש לשאלות

אורנה ברביבאי:  תן לו לענות, הכי פשוט

יואב סגלוביץ': אני מציע שתיקח מראה, תסתכל על עצמך ותשאל את עצמך מה יש לי, לא מה יש לכם

שמחה רוטמן: חברים, הוא מנסה להציג את דבריו ברצף, אתם קוטעים אותו ללא הפסקה

יואב סגלוביץ': אנחנו לא קוטעים

יואב סגלוביץ':  זה שאלות הבהרה

אורנה ברביבאי: רק שיסביר

אורנה ברביבאי:  האם הוא יכול לעבוד במקום נוסף?     

שמחה רוטמן: אורנה, אני קורא אותך לסדר פעם שלישית

שמחה רוטמן:  די

שמחה רוטמן:  תרשמו שאלות

שמחה רוטמן:  אני אתן לכם שאלות בסוף

שמחה רוטמן:  תפסיקו לקטוע אותו באמצע משפט שוב ושוב

שמחה רוטמן: תנו ליו"ר כוס מים, הוא לא רגוע

גלעד קריב: היו הפרעות גם כשיצאתי?      

שמחה רוטמן: תתפלא

גלעד קריב: ההשפעה הרעה שלי נותרת

שמחה רוטמן: בבקשה, אדוני היועץ המשפטי, תמשיך

אלעזר שטרן: שוב

אלעזר שטרן:  ניסיתי להציג שני קווים, ואני מציע לוועדה בכל אחד ואחד מההסדרים לחשוב עליהם

אלעזר שטרן:  האחד, מה שאמרתי קודם, היחס בין השלטון המרכזי לשלטון המקומי

אלעזר שטרן:  והשני, נושא של מינהל תקין, כי לא מעט מהסוגיות ומההיבטים שיש בהצעת החוק בשלב כזה או אחר התגלגלו לפתחו של בית המשפט ויצרו כל מיני מצבים ושינויים בשטח, וכדאי לחשוב עליהם

אלעזר שטרן:  אני ארחיב יותר כשנגיע לכל סוגיה וסוגיה

אלעזר שטרן:       אני רוצה להגיד עוד שלוש או ארבע סוגיות כלליות, רק בקצירת העומר, נרחיב על זה בהמשך

אלעזר שטרן:  נושא אחד, ההכפפה של כל סוגי הרבנים לרבנות הראשית

אלעזר שטרן:  זו שאלה שצריך לחשוב עליה

אלעזר שטרן:  הרבנות הראשית עצמה הציגה עמדה שונה בהליכים משפטיים שונים בפני בית המשפט

אלעזר שטרן:  היא הציגה עמדה שהיא סבורה שבהיבטים מסוימים הרב הקהילתי צריך לשמר את האוטונומיה ההלכתית שלו

אלעזר שטרן:  כשניכנס לזה אפשר לחשוב יותר על דוגמאות

אלעזר שטרן:  אני מציע לוועדה לחשוב האם ההוראה הזאת נכונה

אלעזר שטרן:  האם ההוראה הזאת נכונה לשיטת הרבנות הראשית

אלעזר שטרן:  האם צריך לעשות הבחנות בין נושאים שהם נושאי רוחב, כמו רישום נישואים ודברים כאלה, לנושאים שהם יותר מתאימים לקהילה המקומית

אלעזר שטרן:  זאת סוגיה אחת שכדאי לחשוב עליה, היחס בין מועצת הרבנות הראשית לבין הרבנים השונים

אלעזר שטרן:      נושא נוסף שכבר עלה פה זה הנושא של ייצוג נשים בגוף הבוחר

אלעזר שטרן:  הצעת החוק הזאת מסיגה אחורה את כמות הייצוג הנשי שיש בגוף הבוחר, גם לעומת המצב הקיים אבל גם לעומת התקנות של 2007

יואב סגלוביץ': בכמה?     

גלעד קריב: בחצי

שמחה רוטמן: תיכף יתייחס המנכ"ל

יואב סגלוביץ': בכמה השינויים?     

אלעזר שטרן: ב-2007 היו לפחות מחצית מנציגי הרשות המקומית, שהם היוו 50% מהאסיפה הבוחרת

אלעזר שטרן:  זאת אומרת, 25% היו צריכות להיות נשים

אלעזר שטרן:  זה בתקנות של 2007, אחרי התיקונים שנערכו להם ב-2014

אלעזר שטרן:  בתקנות של 2022 זה היה 40% מכלל האסיפה הבוחרת

אלעזר שטרן:  בתיקון המוצע זה מחצית מנציגי השר לאסיפה הבוחרת, כשנציגי השר הם 25%, שזה לפחות 12

אלעזר שטרן: 5%

אלעזר שטרן:  אז יש פה גם נסיגה לעומת התקנות של 2007

משה סעדה: כששמים את כל חברי המועצה – יש הרבה חברי מועצה – אנחנו נעבור - - -     

שמחה רוטמן: ארז

משה סעדה: זה ענייני

אורנה ברביבאי: אבל לא תהיה חובה

שמחה רוטמן: הוא יסיים את דבריו

שמחה רוטמן:  ארז, אני לא מבין את זה

ארז מלול: סליחה

ארז מלול:  סליחה, היושב-ראש

שמחה רוטמן: למה כל הערת ביניים מתפתחת לדיון?     

אלעזר שטרן: נושא נוסף כללי, שהוא מורכב מאוד, והוא עבר הרבה מאוד גלגולים, זה כל הנושא של גיל הפרישה של רבנים, והקדנציות שנקבעו, הייתי אומר לראשונה, אבל גם בתקנות של 1936 היו קדנציות, אבל שנקבעו בתקנות של 2022

אלעזר שטרן:  זה נושא מורכב

אלעזר שטרן:  גם הוראות המעבר, כשיש קבוצות שונות, ומה חל על מי

אלעזר שטרן:  זה נושא מאוד מאוד לא פשוט

מתן כהנא: בהצעה הזאת, נבחרת עד גיל 75

משה סעדה: זה הגיוני

גלעד קריב: מאוד הגיוני

קארין אלהרר: מה הגיוני?     

משה סעדה: למה? לשופט יש קדנציה?      

שמחה רוטמן: למה לפתוח כל הערת ביניים לדיון?     

משה סעדה: למה שופט עד 70 זה הגיוני בעיניך ורב לא?     

גלעד קריב: אתה לא מבין? אתה באמת לא מבין?     

משה סעדה: כן

שמחה רוטמן: משה וגלעד, תודה

גלעד קריב: היית באמת בפרקליטות?     

שמחה רוטמן: חברים, למה לפתוח כל הערת ביניים לדיון?     

משה סעדה: אני חושב שיש ערך שרב - - -     

קריאות: - - -     

שמחה רוטמן: אתם לא מבינים שדיון כזה הרבה יותר חשוב לעשות כשסעיף מול העיניים? יכול להיות שאתה מעלה נקודה נכונה, משה, יכול להיות שאתה מעלה נקודה נכונה, גלעד, אתם לא חושבים שכדאי לקיים את הדיון הזה כשסעיף נמצא מול העיניים ולא בהערות אגב

שמחה רוטמן:  הדברים שלכם חשובים

שמחה רוטמן:  למה?     

גלעד קריב: אני חושב שהזמן שאנחנו מבזבזים על הניסיונות שלך למנוע מחברי כנסת לומר הערת ביניים - - -     

ארז מלול: משרד המשפטים עוד לא דיבר

שמחה רוטמן: המשרד לשירותי דת עוד לא דיבר

שמחה רוטמן:  די

ארז מלול: צודק

ארז מלול:  לפעמים הוא צודק

קארין אלהרר: לא הבנתי

קארין אלהרר:  למה חברי כנסת פה?     

שמחה רוטמן: כדי לדבר בעניין, כשיגיע זמן הדיבור שלהם, לא בהערות ביניים שהופכות לדיונים אין-סופיים

קארין אלהרר: זה דיון, רוטמן

שמחה רוטמן: אין דיון

שמחה רוטמן:  עוד אף אחד לא יודע במה החוק עוסק

קארין אלהרר: אי-אפשר לחדד?     

שמחה רוטמן: תודה

שמחה רוטמן:  קארין תודה

קארין אלהרר: ברצינות אני לא מבינה אותך

אלעזר שטרן: שלוש הערות אחרונות, נושאים שאני מציע לוועדה לדון בהם - - -     

ארז מלול: - - -     

שמחה רוטמן: ארז, בבקשה

ארז מלול: זה בינינו

שמחה רוטמן: למה אתם מפריעים ליועץ? אני אתחיל להוציא, חאלס

שמחה רוטמן:  היועץ המשפטי יסיים את דבריו

שמחה רוטמן:  מי שיפריע, אני אקרא אותו לסדר, עכשיו גם על הערות ביניים

קארין אלהרר: כולל אם אתה תפריע לו

יואב סגלוביץ': רוטמן, תשמע לי - - -     

שמחה רוטמן: יואב, אני קורא אותך לסדר

יואב סגלוביץ': תצא החוצה, יהיה שקט פה

שמחה רוטמן: אני קורא אותך לסדר

יואב סגלוביץ': אני אומר לך, תצא קצת - - -     

שמחה רוטמן: פעם שנייה, אני קורא אותך לסדר

קארין אלהרר: די, רוטמן

שמחה רוטמן: די

שמחה רוטמן:  חאלס

יואב סגלוביץ': בואו נלך על פעם שלישית

שמחה רוטמן: פעם שלישית

שמחה רוטמן:  צא

שמחה רוטמן:      (חבר הכנסת יואב סגלוביץ' יוצא מחדר הוועדה) 

אלעזר שטרן: שלוש הערות קצרות אחרונות

אלעזר שטרן:  נושא נוסף שכדאי לדון בו זה הנושא של דין משמעתי

אלעזר שטרן:  השר מבקש להקים מוסד חדש של נציב תלונות הציבור על רבנים

אלעזר שטרן:  צריך לראות את המקום של המוסד הזה, את היחס בינו לבין הדין המשמעתי שחל על רבני ערים

אלעזר שטרן:      ועוד שתי הערות טכניות

אלעזר שטרן:  הצעת החוק דורשת גם לעשות תיקונים עקיפים בכל מיני חוקים שכרגע לא נמצאים בהצעת החוק

אלעזר שטרן:  צריך גם את זה לעשות

אלעזר שטרן:      נקודה אחרונה

אלעזר שטרן:  הצעת החוק כוללת סעיף שמבקש להחיל את החוק בצורה ישירה ביהודה ושומרון

אלעזר שטרן:  זו הוראה מורכבת

אלעזר שטרן:  היא לא פשוטה בכלל

אלעזר שטרן:  החלה ישירה

אלעזר שטרן:  היא מעוררת שאלות מורכבות

אלעזר שטרן:  יש דרכים יותר מקובלות ורגילות להחיל גם את הדבר הזה ביהודה ושומרון - -     

קארין אלהרר: צו אלוף נגיד

אלעזר שטרן: - - דרך תיקון של תקנון המועצות

אלעזר שטרן:  השאלה אם נצרך ומוצדק להוסיף חלק שמעורר שאלות לא פשוטות

משה סעדה: לא הבנתי

משה סעדה:  למה הוא מעורר שאלות? מה השאלות?     

אלעזר שטרן: אם היושב-ראש ירצה, אני ארחיב

שמחה רוטמן: כשנגיע לסעיף, נדון בו בהרחבה

שמחה רוטמן:  מטרת דבריו של היועץ המשפטי להציג ממעוף הציפור את הסוגיות המרכזיות שהחוק הזה מצדיק את הדיון בהן

שמחה רוטמן:  כשנגיע, נעבור סעיף-סעיף, נתייחס לכל אחד מהם במקומו, בהרחבה ובזמנו

שמחה רוטמן:  תודה רבה

שמחה רוטמן:  מנכ"ל המשרד לשירותי דת מר יהודה אבידן

גלעד קריב: לאחר מכן נפתח הדיון?     

שמחה רוטמן: מותר גם לשמוע, זה גם חלק מהדיון

גלעד קריב: אנחנו שומעים

גלעד קריב:  אני שומע את כל ההצגות החלקיות של הדברים

יהודה חשאי: בוקר טוב, חברים, קודם כול, חשוב לי לומר בפתיח שהצעת החוק הזאת, ראינו אותה בטרם הוגשה

יהודה חשאי:  השר ראה אותה, המשרד תמך בה בהתחלה, אפילו נתנו קצת הערות מראש

יהודה חשאי:  אומנם זו הצעת חוק פרטית של חבר כנסת, אבל היא נתמכת על ידי המשרד בצורה מוחלטת

יהודה חשאי:  זה לגבי ההערות האם ראוי או לא ראוי

יהודה חשאי:  אנחנו חושבים שזו הייתה דרך נכונה במקרה הזה

אורנה ברביבאי: למה היא לא הוגשה ממשלתית?     

יהודה חשאי: את היית שרה

יהודה חשאי:  בטח את יודעת הרבה יותר טוב מאיתנו

אורנה ברביבאי: בגלל שאני יודעת, אני שואלת

שמחה רוטמן: יש לי בקשה

שמחה רוטמן:  מנכ"ל המשרד לשירותי דת יציג את דבריו, כפי שהוא מתכנן

שמחה רוטמן:  אם הוא יבחר להתייחס להערות ביניים, אני לא אוכל להגן עליו מהערות ביניים

שמחה רוטמן:  תציג את הדברים

שמחה רוטמן:  יהיו שאלות בסוף

שמחה רוטמן:  תוכלו להציג לו, ליועץ המשפטי, לאחרים

שמחה רוטמן:  לא צריך על כל הערת ביניים לפתוח דיון של עשר דקות

קארין אלהרר: רק הערה

קארין אלהרר:  כשיש הערות ביניים, זה לא מתקפה

קארין אלהרר:  רוצים לחדד דברים

קארין אלהרר:  בעיניי זה חלק מהדיון

קארין אלהרר:  תחשוב על זה

שמחה רוטמן: זה מצוין

שמחה רוטמן:  מי שהיה בדיונים, גם אתמול וגם באחרים, יודע איך מנהלים פה דיון אגב סעיף

שמחה רוטמן:  נותנים גם לכל אחד לדבר ולא קוצבים בזמנים

שמחה רוטמן:  כאשר דובר מנסה לדבר, תשימו לב שדבריו של היועץ המשפטי של הוועדה היו חדים, ממוקדים, הוא רשם לעצמו נקודות, הן הפכו מחמש-עשר דקות שהוא תכנן לדבר לחצי שעה - -     

אורנה ברביבאי: אתה בעיקר הפרעת לו

שמחה רוטמן: - - כי כל הערת ביניים פתחה דיון של עשר דקות

אורנה ברביבאי: רצינו הבהרות

שמחה רוטמן: אני מבקש שתרשמו שאלות ותשאלו בסוף,  תנו כבוד לדוברים שבאים לדבר

שמחה רוטמן:  מספיק בבקשה להפריע לדוברים

יהודה חשאי: הצעת החוק הזאת באה מבחינתנו להסדיר אוסף של תקנות, חוזרי מנכ"ל, חוקים ישנים, בג"צים שעמדו במשרד שנים רבות, שנתנו הערות

יהודה חשאי:  בא החוק הזה ועשה סדר על כל חוק בחירת רבני ערים, רבנים אזוריים, רבני מושבים ורבני שכונות

יהודה חשאי:  ולכן החשיבות של החוק הזה היא חשיבות גדולה מאוד מבחינת המשרד, כך הוא רואה את זה

יהודה חשאי:       שמעתי את ההערות של האנשים כאן

יהודה חשאי:  צריכים לזכור שכמעט לא נעשה שום שינוי בחוק הקיים, לבד ממספר דברים שחשב השר, והוא תומך בזה, ולכן הוא מצטרף

גלעד קריב: איזה חוק? החוק המוצע? לא הבנתי את המשפט האחרון

גלעד קריב:  לא נעשו שינויים אל מול מה? לאיזה חוק אתה מתייחס? לחוק שירותי הדת היהודיים? אני לא מבין את המשפט

שמחה רוטמן: בסדר, הוא יחזור על המשפט

שמחה רוטמן:  יבהיר את הכוונה

יהודה חשאי: החוק הזה הוא אסופה של כל החוקים, תקנות, חוזרי מנכ"ל שקיימים

יהודה חשאי:  כמעט ואין שינוי בחוק הזה לבד מההערות, שאני קורא להן "טכניות" - -     

קארין אלהרר: טכניות?     

יהודה חשאי: - - חלקם רואים בזה דברים יותר מהותיים, ואני אתן דוגמה

יהודה חשאי:  למשל כשאומרים כאן שלקחנו את הכוח מהשלטון המקומי לטובת השלטון המרכזי, אני לא מבין את ההערה הזאת

יהודה חשאי:  50% מהגוף הבוחר נמצא בידי השלטון המקומי, עוד 25% שייכים לשלטון המקומי

יהודה חשאי:  אני חושב שמי שמכיר את הבחירות האחרונות שנעשו בחצור, קריית ארבע, בית אל, גן יבנה, יודע שנבחרו אנשים מתוך העיר, ראויים, אנשים פעילים בקהילה, אנשים שנמצאים בקהילה

יהודה חשאי:       נכון שיש כאן הערה, ואמר אותה היושב-ראש, ואני כבר אומר, בחלק מהערים הכוח של מועצת הרבנות – אגב, גם הם אנשים נבחרים לכל דבר ועניין – גובר מעל 25%

יהודה חשאי:  אני אומר מראש, יהיו כאן אנשים, והיושב-ראש דיבר בנושא הזה גם עם השר, יהיו שינויים רבים שהוכנסו, בין היתר, צמצום הכוח של מועצת הרבנות, שזה ייתן - - - מסוים, לא ניכנס לפרטים

שמחה רוטמן: אני רוצה להגיד בצורה ברורה, שלכולם יהיה ברור

שמחה רוטמן:  ביקורת נכונה, שנשמעה פה גם מחברי האופוזיציה, הכוח של מועצת הרבנות הראשית לא יעלה על רבע מהגוף הבוחר, זה בצורה ברורה מאוד, כדי לוודא שהאיזון הזה נשמר

שמחה רוטמן:  יהיו 50% לנבחרי הציבור המקומיים, רבע כמו שהיו בתקנות הקודמות, והקודמות לקודמות, לנציגי השר, שהם ממונים בהתייעצות עם המועצה המקומית, בעצם 75% מקומיים

גלעד קריב: זה לא מקומיים

שמחה רוטמן: מקומיים

שמחה רוטמן:  חלקם נבחרי ציבור מקומיים, חלקם השר בהתייעצות עם ראש המועצה, ורבע למועצת הרבנות הראשית

שמחה רוטמן:  אני אומר את זה: אני אעמוד על הרגליים האחוריות

שמחה רוטמן:  שוב, עשינו את זה על בסיס המצב שהסתכלנו על הערים הגדולות

שמחה רוטמן:  בערים הקטנות, בערים כמו אפרת או ירוחם – בכל הערים הקטנות שבהן הדבר הזה יוציא את כוח ההצבעה מהרשות המקומית, נדאג שלתושבי ירוחם תהיה בדיוק אותה זכות לבחור את הרב שלהם, כמו תושבי תל אביב וירושלים

גלעד קריב: גריעת הכוח של הרשויות המקומיות לא באה לידי ביטוי רק בהרכב הוועדה

שמחה רוטמן: בנושאים האחרים נתווכח, אבל בנושא הזה לא צריך להתווכח

גלעד קריב: זה מי מנהל את האירוע, מי קובע

שמחה רוטמן: בנושאים אחרים נתווכח, בנושא הזה לא צריך להתווכח

גלעד קריב: - - - לא צריך רב בנאות אפקה א'

שמחה רוטמן: בנושאים אחרים נתווכח, בנושא הזה לא צריך להתווכח

יהודה חשאי: בניגוד אולי למה שהבנתי כאן, התפקיד של מועצת הרבנות היה להחליף את הביורוקרטיה של נציגי בתי הכנסת

יהודה חשאי:  לא בכדי קרוב ל-20 שנה אין רב בחיפה, אין רב בתל אביב

יהודה חשאי:  שנים רבות בערים המרכזיות ביותר בארץ אין רבנים

יהודה חשאי:  ביותר מ-35 ערים ברחבי הארץ אין רבנים, ולא בגלל שלא רוצים למנות

יהודה חשאי:  התהליך שקיים היום הוא תהליך בלתי אפשרי

יהודה חשאי:  ואני מציע לקרוא את הפרשנות לסעיף 10, אדוני היועץ המשפטי

יהודה חשאי:  נאמר בצורה מאוד ברורה למה דווקא מועצת הרבנות, ולא בגלל הדברים האחרים ששמעתי כאן

יהודה חשאי:      בכל מקרה ההערה של היושב-ראש, שזה לא יעלה על 25%, כך ש-75% מהגוף הבוחר נשאר בידי השלטון המקומי, של הרשות המקומית

יהודה חשאי:  אף אחד לא הלך והוריד אותם לגמרי

אורנה ברביבאי: תודה רבה

קארין אלהרר: מה עם רבני השכונות?     

יהודה חשאי: אני אגיע לזה

יהודה חשאי:  דווקא לפי התקנות של חבר הכנסת כהנא רואים למה צריך את מועצת הרבנות הראשית, כי אם יש לי היום רב בירוחם שיכול לתת כשרות בקריית שמונה, בהחלט שלמועצת הרבנות חשוב מאוד שיהיה מה לומר, גם בבחירת רבני ערים בכלל רחבי הארץ

מתן כהנא: חשבתי שאתם עוצרים את זה

יהודה חשאי: אנחנו כרגע מתייחסים לחוקים הקיימים

יהודה חשאי:  כלומר, עצם העובדה שיש את הרעיונות האלה, זה מראה כמה מועצת הרבנות צריכה להיות פעילה בנושא הזה

מתן כהנא: אם כבר אתה מדבר על התקנות שלי, בואו נזכיר שהתקנות מדברות על זה שרבני הערים לא יהיו בכלל חלק מהתהליך

מתן כהנא:  הם יכולים להיות, אבל הם לא חייבים להיות

מתן כהנא:  ואז בד"ץ העדה החרדית יכולים לתת תקנות כשרות בכל הארץ

יהודה חשאי: לגבי הגוף הבוחר של רבני ההתיישבות לא הבנתי על מה המהומה

יהודה חשאי:  אם תשימו לב להרכב של הגוף הבוחר ברבני התיישבות יש רוב מוחלט לוועד היישוב

גלעד קריב: ברבני יישובים, לא ברב האזורי

יהודה חשאי: לרבנים האזוריים רוב מוחלט, ורוב מוחלט לשלטון המקומי גם ברבני שכונות

יהודה חשאי:  ככה שלא הבנתי מאיפה הדבר הזה

גלעד קריב: זה פשוט לא נכון

קארין אלהרר: מה כתוב בסעיף 36?     

שמחה רוטמן: סעיף 36 לא עוסק ברבני שכונות

שמחה רוטמן:  סעיף 27 זה רבני שכונות

יהודה חשאי: אני מדלג על ההרכב של הגוף הבוחר, כי ההערה הייתה הערת ביניים

יהודה חשאי:  אפשר להיכנס לזה אחרי זה

יהודה חשאי:  מי שקובע את ההרכב של הגוף הבוחר – הרוב המוחלט של הוועדה בידי השלטון המקומי ביחד עם ראש העיר, כך שזה לא דבר שניתן לשלטון המרכזי

יהודה חשאי:      אנחנו צריכים לזכור שבסך הכול רבני שכונות אכן לא מונו כבר שנים רבות מסיבות כאלה ואחרות

יהודה חשאי:  קח עיר כמו ירושלים, של 900,000 תושבים, אי-אפשר לחשוב שהר חומה, או פסגת זאב, לא יוכלו לקבל מענה לרבנים

יהודה חשאי:       כל אלה שצועקים מאיפה התקנים לרבנים, לעיר ירושלים יש שמונה סגנים בשכר ורב עיר אחד

יהודה חשאי:  צריך להיכנס לפרופורציות, להבין מה הרצון של שר הדתות

יהודה חשאי:      כשרוצים לייתר את הרבנים, צריכים לזכור מה השלטון המקומי נותן בצרכים בשאר הדברים, ולכן השר חושב שגם רבני ערים צריכים לקבל את המעמד שלהם

יהודה חשאי:  אין עלות תקציבית לחוק הזה

יהודה חשאי:  אני אומר עוד פעם - - -     

קארין אלהרר: איך אין עלות תקציבית?     

יהודה חשאי: אין עלות תקציבית לחוק הזה

יהודה חשאי:  גם מחר, כשרוצים למנות רבני שכונות, אם לא יהיה תקציב ממשרד האוצר, לא יהיה

יהודה חשאי:  אם רוצים למנות רבני אזורים, ואין תקציב מאושר, לא יהיה

קארין אלהרר: זה קצת סותר

יהודה חשאי: רבני ערים – גם היום בחוק יש להם משרה מלאה, כך שזה לא דבר שהוא חדש

קארין אלהרר: אתה אומר שזה לא תקציבי, ואז אתה אומר שצריך שיהיה תקציב מהאוצר, אז תחליט

יהודה חשאי: חברת הכנסת קארין אלהרר יודעת יותר טוב ממני

יהודה חשאי:  אם הייתי עכשיו מחליט שבכל מושב בארץ יהיה רב במשרה מלאה בחוק, אכן הייתה לזה עלות תקציבית

יהודה חשאי:  זה לא מה שנאמר

קארין אלהרר: לא הבנתי

קארין אלהרר:  הם מתנדבים?     

יהודה חשאי: לא

יהודה חשאי:  מה שהחוק הזה אומר, כשיש את התקן, ויש צורך למנות רב מושב, רק אז נוכל למנות

יהודה חשאי:  אם אין לי תקן, אם אין לי תקציב לנושא הזה, אותו דבר לגבי רב שכונה, אני לא יכול למנות

יהודה חשאי:  כלומר, לא יהיה רב שכונה, או רב אזורי, או רב מושב, אם אין לי מראש תקציב מאושר במשרד לצורך הנושא הזה

יהודה חשאי:      היום בתקנה יש לנו כמות תקנים

יהודה חשאי:  אם פנוי לי רב מושב ואני מחליף אותו, אני אוכל למנות על פי החוק הזה

יהודה חשאי:  זו דרך המינוי, לא דרך התקצוב

יהודה חשאי:       רבני ערים – אנחנו בהחלט חושבים שיש מחדל שפתאום מחליט ראש עיר כזה או אחר שמגיעים לו ארבעה סגנים בשכר ביישוב קטן מאוד, בזה לא מקצצים, אבל כשזה מגיע לרב עיר, רוצים להוריד אותו ל-20% משרה

יהודה חשאי:  כאן אנחנו חוסמים את הדבר הזה

יהודה חשאי:  אנחנו חושבים שהגיע הזמן שנגן גם על רבני ערים שלא יקצצו להם בשכר בגלל שלמישהו לא נראה, או שנושא הדת פחות חשוב לו

יהודה חשאי:  אנחנו חושבים שהדבר הזה של התקן של הרב שיהיה מוסדר ומסודר זה אכן נכון

יהודה חשאי:      עוד דבר שנגענו בו זה קצובת הכהונה

יהודה חשאי:  השר מתן כהנא בזמנו כשר, הייתה לו מדיניות, החליט לקצוב כהונה של רבנים

יהודה חשאי:  השר מיכאל מלכיאלי בממשלה אחרת, מדיניות אחרת, ראה את הדברים אחרת, וזאת זכותו

יהודה חשאי:  יבוא מחר שר אחר, אנחנו מקווים שהוא לא יצליח לשנות את זה

יהודה חשאי:  עד אז אנחנו מסדרים את החוק, כפי שהיה

טלי גוטליב: אין בעיה שלכל שר תהיה מדיניות משלו, עם כל הכבוד

טלי גוטליב:  כמו שאנחנו משנים, כמו שכהנא שינה, מה הבעיה? זאת הדמוקרטיה

יהודה חשאי: חברת הכנסת גוטליב צודקת, בשביל זה אנחנו עושים בחוק, קצת יותר קשה לשנות

קריאה: - - -     

טלי גוטליב: גם אם היית מתנגד, זה לא היה עוזר לך

טלי גוטליב:  יש חוק

שמחה רוטמן: אני אמרתי לך שאם תתייחס, יהיה לי מאוד קשה

יהודה חשאי: לא התייחסתי

יהודה חשאי:  אני באמצע הנאום

טלי גוטליב: הערנו הערה אחת

טלי גוטליב:  הכול טוב, אדוני היו"ר

טלי גוטליב:  הכול בסדר

אורנה ברביבאי: אין מקום להערות, גוטליב

יהודה חשאי: יש חשיבות שהדבר הזה יהיה בצורת חוק

קארין אלהרר: מה עם העניין - - -     

שמחה רוטמן: - - -     

קארין אלהרר: שאלה

שמחה רוטמן: עוד שנייה הוא מסיים, נעשה סבב שאלות

יהודה חשאי: הייתה התייחסות לגבי הרכב ראש הוועדה הבוחרת - - -     

קריאות: - - -     

שמחה רוטמן: חברים, אני אקרא אתכם לסדר, תפסיקו להפריע לו לדבר

יהודה חשאי: אחד הקשיים שהמשרד נתקל בו זה למצוא את האנשים שיעמדו בראש הוועדה

יהודה חשאי:  רב עיר מכהן לשעבר קשה מאוד למצוא בגלל שהפרישה שלהם בדרך כלל בגיל 85-80

יהודה חשאי:  קשה מאוד אחרי זה לבקש מהם לשמש כראש ועדה, ולכן לא שמו רב לשעבר

יהודה חשאי:  נשמח מאוד אם זה ישונה

יהודה חשאי:  אולי רב בפועל, אבל נכנסים לבעיה של ניגודי עניינים

יהודה חשאי:  צריכים למצוא את הפתרון

יהודה חשאי:  יכול להיות שניתן יהיה למצוא את הפתרון בנושא הזה

יהודה חשאי:      לגבי דיין מכהן או לא מכהן, גם כאן בגלל הפרישה של הדיינים בגיל מבוגר, קשה מאוד למצוא דיינים, ורצו להכניס דיין מכהן

יהודה חשאי:  אם יהיה פתרון לדבר הזה בצורה כזאת או אחרת, אנחנו נשמח

יהודה חשאי:  אני חושב שזה לא דבר שבא ממקום שמנסים לעקוף

יהודה חשאי:  מבחינה פרקטית, מהניסיון של המשרד, נתקלים בדברים האלה, לכן הוא ראה צורך בנושא הזה

יהודה חשאי:      אדוני היושב-ראש, קיבלנו הערות ממשרד המשפטים, אנחנו חושבים שאת רובן נוכל להטמיע

יהודה חשאי:  למדנו אותן, אנחנו נביא אותן בפני היושב-ראש אחרי זה

שמחה רוטמן: עמדת ממשלה

יהודה חשאי: בסך הכול רוב ההערות של משרד המשפטים מקובלות עלינו

יהודה חשאי:  לגבי הנושא של הנשים, הדבר הזה יקבל ביטוי, ואני אומר עוד פעם, לפחות 25% מהגוף הבוחר יהיה נשים

יהודה חשאי:  זה יבוא לידי ביטוי במסגרת תיקונים לחוק

קארין אלהרר: אתה יודע שאנחנו 50% מהאוכלוסייה?     

גלעד קריב: בתקנות של בחירת רבני עיר קיים קבוע 40%

יהודה חשאי: זה לא חזות הכול

יהודה חשאי:  התייחסנו בעיר לתקנות לפני 2022

שמחה רוטמן: זה לא נכון

שמחה רוטמן:  40% מנציגי השר - - -     

יהודה חשאי: לא

גלעד קריב: האם בתקנות הנוכחיות קבוע 40% ייצוג לנשים בגוף הבוחר?     

אורנה ברביבאי: אתה יורד ל-25% ורוצה שנגיד תודה?     

יהודה חשאי: במשך 70 שנה - - -     

גלעד קריב: תעזוב 70 שנה

יהודה חשאי: אני עונה לך

יהודה חשאי:  במשך 70 שנה היו פחות

יהודה חשאי:  בשנת 2022 חבר הכנסת מתן כהנא, השר לשעבר, קבע את זה ל-40% לפחות

אורנה ברביבאי: ועכשיו אתם מורידים ל-25%

יהודה חשאי: אנחנו נותנים לפחות 25%

קריאות: - - -     

מתן כהנא: באוכלוסייה יש רק 25% נשים, אין צורך ביותר

גלעד קריב: אני מבקש שתכרנה תודה שהסכימו ל-25%

משה סעדה: יהודה, למה להוריד את האחוזים?     

גלעד קריב: למה לא?     

אורנה ברביבאי: כי אפשר

משה סעדה: איזה אינטרס יש לכם בזה?     

מתן כהנא: נשים לא צריכות שירותי דת

גלעד קריב: את התשובה תקבל מלימור סון הר מלך היום בשדולה

שמחה רוטמן: רבותיי, בבקשה

שמחה רוטמן:  סיימת את דבריך?     

יהודה חשאי: בסך הכול אנחנו קשובים גם להערות

יהודה חשאי:  יש גם הערות של איגוד הרבנים, שנתנו הערות בנושא של החוק, גם אותן נביא לידי ביטוי, גם את ההערות של משרד המשפטים

יהודה חשאי:      יש כאן עוד דבר שלא מוצא חן בעיני כולם, זה הסדרה אחת ולתמיד של נציבות התלונות על רבנים, שזה דבר חשוב מאוד

יהודה חשאי:  זו הייתה הערה של משרד המשפטים שנים רבות, וזה יבוא לידי ביטוי

יהודה חשאי:  בסך הכול נהיה קשובים להערות, נשמח לקבל אותן ולהביא ואתן בפני הוועדה

שמחה רוטמן: תודה רבה

שמחה רוטמן:  אנחנו נעבור עכשיו למי שירצה התייחסות כללית קצרה לחוק ממומחים, מאורחים ומחברי כנסת

שמחה רוטמן:  בעזרת השם כשנסיים את זה, נתחיל לעבור פרט-פרט אגב הסעיפים, ועל כל אחד מהם נייצר דיון פרטני

שמחה רוטמן:  אני מבקש מכל הדוברים להימנע מלחזור על דברים שנאמרו

שמחה רוטמן:  אפשר להגיד שאתם מצטרפים לדבריו של זה וזה, כדי שנוכל לשמוע כמה שיותר מומחים וכמה שיותר חברי כנסת

שמחה רוטמן:  תודה רבה

שמחה רוטמן:  ראשון הדוברים יהיה הרב שמעון אלמליח, הרב המקומי של עתלית, ממלא-מקום רב העיר חיפה, יושב-ראש ארגון רבני ישראל

שמחה רוטמן:  בבקשה, כבוד הרב

שמעון אלמליח: שלום וברכה, רציתי להתייחס לשלושה סעיפים בפרק הראשון, פרק ג': רבני עיר

שמעון אלמליח:  כאן יש לנו סעיף 5(א), הנוסח הוא "לרשות מקומית יהיה רב עיר אחד שיועסק במשרה מלאה"

שמעון אלמליח:  פה חשוב להוסיף, עקב ניסיון שהיה לנו עם בתי דין, בתי דין לעבודה, בתי משפט, בג"צים למיניהם, שבית המשפט פירש את זה בצורות שונות

שמעון אלמליח:  התוספת שאנחנו מבקשים "כיהן הרב בעת בחירתו במשרה מלאה, יכהן במשרה מלאה זו עד גיל הפרישה כמשמעותה בחוק זה"

שמעון אלמליח:  הואיל והיה דיון בבית המשפט, שבית המשפט פירש את התקנות באופן רחוק ממה שכתוב, בלשון המעטה

שמעון אלמליח:    כידוע בג"ץ ראש פינה פסק שבאופן תיאורטי אפשר יהיה לצמצם משרתו של רב, גם אם הוא מכהן 20 שנה

שמעון אלמליח:  תארו לכם עובד ציבור שעובד 20 שנה בתפקידו, יבוא הממונה ויודיע לו שממחר הוא רק ב-50% משרה או 30% משרה

שמעון אלמליח:      אני אצטט משפט אחד מהדיון בבית המשפט, מה כתב השופט

שמעון אלמליח:  השופט כתב כך: מאחר שהתקנות האמורות לא שוללות את האפשרות לצמצם את היקף המשרה של רב עיר, הרי שמכוח שיקולי המדיניות הרחבים יותר, שאותם פירטתי לעיל ובשים לב לשיקולים הפרשניים הנוספים שאותם אביא, יש לצמצם

שמעון אלמליח:       זה כמו שאומרים שלא כתוב בשום חוק שאסור לפגוע בפלוני, אז אני אפגע בפלוני

שמעון אלמליח:  זו פרשנות מאוד מאוד רחוקה, שלא כתובה בחוק

שמעון אלמליח:  כביכול החוק לא מחייב את בית המשפט

שמעון אלמליח:      אני אוסיף שיש פנייה של מועצת הרבנות הראשית לישראל, שהייתה בנשיאות הרב לאו בזמנו

שמעון אלמליח:  הרבנות הראשית פונה לעמוד על כך שסעיף שגורם לצמצום משרת הרבנים יבוטל

שמעון אלמליח:      אם יוסיפו את התוספת שאם הוא נבחר במשרה מלאה בתאריך X, הוא ימשיך לכהן באותה משרה עד יום פרישתו, כך יהיה ברור שאי-אפשר שיקום ראש מועצה דתית יום בהיר ויגיד לו שממחר הוא ב-50% וכו'

משה סעדה: יש מי שחולק על זה?     

שמעון אלמליח: בית המשפט

טלי גוטליב: היום יש מי שחולק על זה? אפשר יהיה לפגוע בזכויות של רב רק כי אפשר?     

שמעון אלמליח: פה אולי אין מי שחולק, אבל כשזה מגיע לבית המשפט - - -     

טלי גוטליב: זה לא קשור

טלי גוטליב:  זה קשור לזכויות עובד ציבור

טלי גוטליב:  כמו שאי-אפשר לפגוע בעובד ציבור, אי-אפשר לפגוע ברב מכהן

טלי גוטליב:  מאוד פשוט

קארין אלהרר: מדהים

קארין אלהרר:  פתאום עובדי הציבור חשובים לכם

טלי גוטליב: לא קשור

טלי גוטליב:  עובדי ציבור, הזכויות שלהם מעוגנות

טלי גוטליב:  להזכירך, קארין

שמחה רוטמן: ההערות נרשמו

קארין אלהרר: האירוניה מתאבדת

טלי גוטליב: איך? איך, קארין? לא מתאים לך

טלי גוטליב:  איך את יכולה לפגוע בעובד ציבור?     

שמחה רוטמן: ההערות נרשמו

משה סעדה: קארין, בגלל שזה רב לא אכפת לך מהתפקיד שלו ומהמעמד שלו? אין לו זכויות עובד?      

קארין אלהרר: אל תפרשי אותו

קארין אלהרר:  טלו קורה מבין עיניכם

טלי גוטליב: קארין, לא מתאים לך לחשוב שעובד ציבור, רק כי הוא רב, אפשר לפגוע בזכויות שלו

קארין אלהרר: לא אמרתי את זה

קארין אלהרר:  אל תכניסי לי מילים לפה

שמחה רוטמן: טלי, קארין ומשה, נא לתת לרב להשלים

קארין אלהרר: פשוט מפתיע שאתם דואגים לעובדי ציבור

מתן כהנא: היום אם יש ברוגז בין ראש מועצה דתית לרב, הוא יכול לשחק לו במשכורת

מתן כהנא:  אני לא יודע אם החוק הזה מטפל בזה או לא

קארין אלהרר: מעניין איך גלי בהרב מיארה חושבת?     

טלי גוטליב: גלי בהרב מיארה חוטאת לתפקידה

טלי גוטליב:  אפשר לפטר אותה ולהעבירה מתפקידה

טלי גוטליב:  יש תזכיר ממשלה בעניין משנת 2000, למיטב ידיעתך

קארין אלהרר: טלי, תנשמי

קארין אלהרר:  לא יפטרו אותה

שמחה רוטמן: טלי, וקארין

שמחה רוטמן:  קארין, תודה

שמחה רוטמן:  נא לתת לרב לסיים את דבריו

שמעון אלמליח: בהמשך, סעיף 5(ב)

שמעון אלמליח:  למעשה בית המשפט הסתמך על סעיף קטן (ב), שיש משרה לא מלאה, למרות שסעיף קטן (ב) מתייחס כשבאים לבחור רב עיר במקום חדש, שאין בו 15,000 תושבים, היה כתוב, עכשיו כתוב, 10,000 תושבים, המקום הוא קטן, תהיה התייעצות בין השר לבין ראש העיר באיזה היקף משרה הוא יהיה

שמעון אלמליח:  זה רק כשבאים לבחור חדש

שמעון אלמליח:  בית המשפט פירש את זה בצורה רחבה, שגם רב עיר שמכהן 30-20 שנה בגבעתיים, ברמת גן, בעיר גדולה, יכול לבוא ראש העיר או ראש המועצה הדתית - - -     

טלי גוטליב: זה אבסורד ההחלטה הזאת של פסק הדין, כי יש הבדל כשאני רוצה לשקול מחדש מינוי, ואני צריכה להשתמש בתקציב שיש לי או אין לי, לעומת רב מכהן

שמחה רוטמן: טלי

שמחה רוטמן:  טלי

טלי גוטליב: אדוני

שמחה רוטמן: טלי, לא מפריעים לדובר באמצע דבריו

קארין אלהרר: אני עומדת על זכותה של חברת הכנסת להביע את עמדתה

טלי גוטליב: לא צריך, אני מסתדרת לבד, וגם היו"ר מסתדר

שמחה רוטמן: תודה רבה

שמעון אלמליח: זה לגבי סעיף 5

שמעון אלמליח:  לגבי סעיף 15, הנושא השני, זה רשויות שאוחדו

שמעון אלמליח:  תיקנו כאן, "ימשיכו לכהן כרבני עיר" בסעיף קטן (א)

שמעון אלמליח:  בסעיף קטן (ג) כתוב שרב עיר שהוא בתחום רשות מקומית שכתוצאה מהאיחוד הפכה לוועד מקומי, הוא ימשיך לכהן כרב עיר כמשמעותו בחוק זה, אבל כתוב, וזה העתקה מהתקנות, שמעמדו יהיה כשל עובד המועצה הדתית

שמעון אלמליח:  הדבר הזה למעשה שומט את הקרקע ממעמדו של הרב, כי רב זה "לא תגורו מפני איש"

שמעון אלמליח:  הוא יכול להביע את דעתו בצורה חופשית, בלתי תלויה, הוא לא תלוי במי שבחרו בו

שמעון אלמליח:  מרגע שהוא נבחר, הוא עצמאי להביע את דעתו לאורך כהונתו

שמעון אלמליח:  ברגע שמעמדו כשל עובד מועצה דתית, הוא מאבד את המעמד הסטטוטורי שלו כרב נבחר ואפשר לפטר אותו כמו כל עובד מועצה

שמעון אלמליח:  זה בסיפא של סעיף 15(ג)

משה סעדה: כרגע אין לו היכן להיות רב

משה סעדה:  אין כבר עיר כזאת, היא לא רלוונטית

שמעון אלמליח: אבל הוא ממשיך לכהן בתפקידו

שמעון אלמליח:  יש מצב כזה

שמעון אלמליח:  אבל המעמד שלו הופך להיות כשל עובד מועצה, כשראש מועצה דתית יכול לפטר אותו

שמעון אלמליח:  ממילא השמטנו את הקרקע ממעמדו, וגם למעשה יש פיתוי גדול מאוד לראש המועצה הדתית לפטר את הרב הזה, מסיבה פשוטה - - -     

שמחה רוטמן: הוא מביא לו תקציב

שמעון אלמליח: יפה

שמעון אלמליח:  א', תקציבית

שמעון אלמליח:  ב', הוא היחיד הבכיר מול ראש המועצה הדתית, שהוא בעל דעה ואומר את דעתו במסגרת המקומית

שמעון אלמליח:  אם הוא מפטר אותו, הוא נהיה בעל הבית על הכול, על הכשרות, על מי יהיה המשגיח וכל המינויים שלרב יש דעה בהם

שמעון אלמליח:  בקיצור, הוא הופך להיות בעל הבית, מלך יחיד בעירו, לכן יש לו פיתוי גדול להשתמש בסיפא של הסעיף הזה

שמעון אלמליח:  כדאי להשמיט את הסיפא הזאת של סעיף 15(ג)

מתן כהנא: מניסיון יש מקומות לא מעטים שבהם ראש המועצה הדתית הוא יותר חזק בתכלס מאשר הרב המקומי

שמעון אלמליח: חד-משמעית

שמעון אלמליח:  הערה שלישית לגבי סעיף 37, שזה הוראות מעבר

שמעון אלמליח:  בהוראות המעבר מצוין בסעיף 37(ב)(2), "והוא נבחר לכהן כרב עיר לפי תקנות שירותי הדת – כהונתו תיפסק" וכו'

שמעון אלמליח:  כאן מחילים את זה על הקודמים, כדי שזה יחול בתקנות 21(ב), התקנות הקודמות, התשס"ז, ובזה אני מסיים, באיחודים שהפכו לוועד מקומי

שמעון אלמליח:  פה למעשה נוצרה לקונה

שמעון אלמליח:  יש התחייבות שלטונית של השר בזמנו יצחק כהן, לאחר מכן השר מרגי, כשהיה שר הדתות, לתקן את הטעות

שמעון אלמליח:  השר יצחק כהן הצהיר מעל בימת הכנסת שחלה טעות ונפגעו שניים-שלושה מקומות שיש בהם רבני עיר, וזה יתוקן

שמעון אלמליח:  בפועל זה לא תוקן עד היום, כי כשבאו כבר לתקן בזמן השר מרגי, האוצר הציע שנעשה הסדרה

שמחה רוטמן: כבוד הרב, אני באמת חושב שעברנו מהסתכלות כללית על החוק לפרטי הפרטים של הוראת המעבר

שמחה רוטמן:  אני מאוד מקווה שתלוו את הליכי החקיקה, אבל נראה לי - - -     

שמעון אלמליח: פה היינו מציעים להוסיף פסקה בהוראות המעבר

שמעון אלמליח:  נעביר לכם את זה בכתב

שמעון אלמליח:  תדונו בזה

שמעון אלמליח:  תודה רבה

שמחה רוטמן: תודה רבה, כבוד הרב

שמחה רוטמן:  אורנה, בבקשה

אורנה ברביבאי: תודה רבה

אורנה ברביבאי:  כמעט שעתיים חלפו

שמחה רוטמן: אורנה, לא הגעת בדברי הצהרות הפתיחה

שמחה רוטמן:  כל האנשים אמרו את הצהרות הפתיחה שלהם

אורנה ברביבאי: עשר דקות אחרי

אורנה ברביבאי:  אתה יכול לבדוק מתי נכנסתי לדיון

אורנה ברביבאי: אני מסתכלת על הצעת החוק הזאת, ואני תוהה אם אתם חושבים שכולם מטומטמים

אורנה ברביבאי:  אתה, מר יהודה אבידן, מנכ"ל במשרד ממשלתי, בחרת לא לענות לי לשאלתי - - -     

יהודה חשאי: הוא לא הרשה לי

אורנה ברביבאי: אני אומרת לכם: אתם בחרתם להביא את זה לא כהצעת חוק ממשלתית, אלא כהצעת חוק פרטית לא במקרה

אורנה ברביבאי:  אתם יודעים שזה לא היה עובר כהצעת חוק ממשלתית, משום שיש פה ערבוב שמנוגד בהרבה מקומות לחוק ולתקנות שנקבעו כבר בעבר

אורנה ברביבאי:  להציג את זה בחוסר תום לב, כאילו לקחנו את כל התקנות, רק ארגנו ועשינו סדר, אני חושבת שזו הטעיית הציבור, ואני אגיד במה מדובר

אורנה ברביבאי:       אני רוצה לתת משקל לרבנות

אורנה ברביבאי:  ואני חושבת שבכל עיר ובכל יישוב צריך להתקיים שיח ודיאלוג מסודר ונאות באופן שבו הרב מבין את צורכי הקהילה ופועל בשיתוף פעולה

אורנה ברביבאי:  מה אתם עושים? אתם מרחיקים את הרבנות מהערים, משום שאתם מאלצים את ראשי הערים וקובעים עבורם בחוסר איזון מוחלט למה שהעיר משקפת בצביונה, במגוון שלה, בדעות השונות, בעובדה שלא כולם רואים את עצמם כפופים לרבנות הראשית, ובמקום לייצר מענה מותאם לצורכי ציבור, אתם אומרים שתכפו

אורנה ברביבאי:      אני מתפלאת עליכם שאתם לא מבינים שככל שתהדקו את הקשר בין דת למדינה, המדינה תעשה כל פעולה אקטיבית כדי לחרוג מזה

אורנה ברביבאי:  אתם מרחיקים את הדת, במקום לייצר הבנה שנכון לייצר התאמה בכל עיר לדרך שבה היא מתנהלת

אורנה ברביבאי:       אני מסתכלת על תל אביב

אורנה ברביבאי:  אתה באמת חושב שבתל אביב כל האוכלוסיות ייעתרו לדרך שבה אתה ממנה את הרב, ואותו רב ספציפי תכפה אותו עליהם, על כל ההיבטים?     

טלי גוטליב: איזה כוח יש לרב? הרב לא כופה דבר על האזרחים

טלי גוטליב:  רב הוא רב, הוא לא כופה כלום

אורנה ברביבאי: סעדה, תשמור על זכותנו לדבר

אורנה ברביבאי:  התאפקנו מאוד

משה סעדה: טלי

אורנה ברביבאי: במגוון אוכלוסייה כזה, כשהעיסוק בהשלכות ובפסיקות כאלה ואחרות על נשים, אתם חושבים שב-2023 אתם תורידו מ-40% ייצוג ל-25% ייצוג לנשים, כשהסוגיות עוסקות בחיי נשים, ותגידו שאתם עושים טובה

אורנה ברביבאי:  שיפרנו מ-12

אורנה ברביבאי: 5% ל-25%

אורנה ברביבאי:  אנחנו 50% באוכלוסייה, ואם אתה מוריד את זה ל-25%, אתה פוגע בנשים, במקום להעלות את זה ל-50%

יהודה חשאי: אגב בעיר כמו תל אביב לא תהיה לך בעיה

יהודה חשאי:  הבעיה במקומות שמועצת העיר לא בוחרת נשים, והיא בוחרת להדיר נשים

אורנה ברביבאי: אתה מגדיר בחוק את המינימום במקום להגדיר בחוק את המקסימום, זה בדיוק ההבדל

משה סעדה: יש להם בעיה עם מועצת הרבנות הראשית

יהודה חשאי: אני לא יכול לכפות על מועצת העיר לבחור נשים

אורנה ברביבאי: זה לא מה שאמרתי

יהודה חשאי: אם יבחרו, יהיה לך יותר מ-25%

מתן כהנא: ודאי שאתה יכול לכפות

מתן כהנא:  מועצת העיר זאת מועצת העיר, אחר כך הם משלימים ל-40% נשים

משה סעדה: יהודה, אם בין נציגי המשרד יהיו גם נשים, אפשר יהיה להגיע ל-40%

יהודה חשאי: נציגי השר יהיו רק נשים

מתן כהנא: בסוף תשלים

מתן כהנא:  אתה בודק כמה יש לך במועצה המקומית - - -     

משה סעדה: יהודה, יש לך בעיה במועצת הרבנות הראשית שהיא רק גברים? זאת הבעיה שלך?     

אורנה ברביבאי: סעדה, הובטח שנוכל לדבר ברצף

משה סעדה: הוספתי

אורנה ברביבאי: או שנותנים לנו לדבר או שלא

משה סעדה: נתנו לך לדבר

אורנה ברביבאי: לא

אורנה ברביבאי:  לא נתת לי לדבר

אורנה ברביבאי:  אתה מפריע

אורנה ברביבאי:  אני אומרת לך שהעובדה שאתם מציגים את זה כאיזה חוק טוב יותר מהמצב הקיים זו הטעיית הציבור

אורנה ברביבאי:       זה גם לא נטול הקשר, ההקשר הוא שיש ניסיון לפגוע בסמכויות הרשויות המקומיות בכל היבט

אורנה ברביבאי:  ב-OECD אנחנו ממוקמים נמוך מאוד בריכוזיות של שלטון מרכזי על פני ערים

אורנה ברביבאי:  במקום שתייצרו דיאלוג עם ראשי ערים, בטח ערים גדולות עם גיוון אוכלוסייה מאוד גדול, בטח עם מענה לצורכי כלל האוכלוסיות, אתם אומרים: לא, אנחנו נקבע, ואנחנו נקבע מי הוא יהיה, גם אם הוא לא יעבור בחינות, ואנחנו נקבע מי הוא יהיה, גם לא בתיאום, ואנחנו נעשה מה שאנחנו רוצים

אורנה ברביבאי:      ואני אומרת לכם: הצעת החוק הזאת היא רעה, משום שהיא מרחיקה את הדת במקום לקרב אותה

אורנה ברביבאי:  ואני משוכנעת שיש הרבה מאוד אנשים שהיו רוצים לקבל שירותי דת, אבל כשאתם עושים את זה באופן דורסני כל כך, אתם מרחיקים אנשים מהדת, ולא יוצרים איזון סביר בין דת ומדינה

אורנה ברביבאי:      אני מאוד מצטערת על הצעת החוק הזאת, בגלל חוסר הגבלת הקדנציות, העובדה שרב יוכל לכהן עד גיל 75, גם אם הוא לא מתאים, גם אם אין שביעות רצון ממנו, גם אם הוא לא חי את הרוח של אותו אופי של יישוב כזה או אחר, ושונה כל יישוב מיישוב אחר, גם בגלל העובדה שמתייתרת היוזמה של אותו יישוב לפנות ולהגיד אם הם רוצים או לא כי זה נכפה עליהם מלמעלה

אורנה ברביבאי:      אני חושבת שמי שהקשיב ליועץ המשפטי אלעזר, אמרת דברים לא פשוטים במגבלות על החוק הזה

אורנה ברביבאי:  לצערי השארת את זה באוויר, במקום לסכם ולהגיד במסקנה שהחוק הזה הוא לא טוב, כי הוא נוגד את דוחות מבקר המדינה, הוא נוגד את הנחיות בג"ץ, הוא נוגד סבירות

אורנה ברביבאי:  אבל כשאתם עסוקים לבטל גם את הסבירות, גם את הבג"ץ - - -     

משה סעדה: איך זה נוגד סבירות?     

אורנה ברביבאי: משום שלא סביר שאתה תקבע לרשות מקומית מי יהיה הרב שלה, ברוב שיחליט מלמעלה, מהשלטון המרכזי, ולא תיתן לרשות לקבוע מה מתאים לאותה עיר של אותו ראש עיר שעומד בראשה

אורנה ברביבאי:  לא נראית לך סבירה האמירה הזאת?     

משה סעדה: זה לא קשור להילת הסבירות

אורנה ברביבאי: אני מחברת, כי ההקשר הוא שאתם הורסים את הכול, ובסוף כמישהו יערער לבג"ץ, תגידו: על מה בכלל מדובר, בג"ץ לא יכול להתייחס, כי אין לו עילה להביע סבירות

אורנה ברביבאי:  אתם מדברים נגד מבקר המדינה על כל הדוחות שהוא הגיש פה

אורנה ברביבאי:  אתם מדברים נגד בג"ץ, על כל האמירות וההתייחסויות שהיו פה

אורנה ברביבאי:      אתם מביאים כאילו במנותק

אורנה ברביבאי:  וחבר הכנסת ארז מלול בתמימות – אתה לא תמים, ידידי – אתה מביא את זה בדרך הזאת, כדי לייצר משרות רבות שלא מעוגנות היום, ללא התניה של מה הדרישה המינימלית ההכרחית

אורנה ברביבאי:      אני אשת משאבי אנוש, לא עולה בדעתי למנות מישהו שלא מתאים למקצוע שלו, שלא עבר את הבחינות, שלא הוכשר

אורנה ברביבאי:  איזה שירותי דת אתה נותן אם מלכתחילה לא בחנת מישהו שהוא יכול לעשות והוא עושה על פי מינהל תקין

אורנה ברביבאי:      עשיתם ברדק, יצרתם קומבינה והמשכתם לייצר פוליטיזציה של תהליך מינוי הרבנים, במקום לזקק לתהליך תקין שאומר שהרב שנבחר זה בתיאום מלא עם רשות העיר, שנותנת מענה לצרכים הייחודיים לפי אפיון העיר שלה

אורנה ברביבאי:  במקום לעשות את זה כך, הרחקתם לכת, ולטעמי אתם מרחיקים את הדת מהרשויות, ואתם יוצרים בעיה במקום לייצר פתרון

אורנה ברביבאי:  חבל מאוד

שמחה רוטמן: תודה רבה לחברת הכנסת אורנה ברביבאי

שמחה רוטמן:  הדוברת הבאה – שלומית רביצקי טור פז מהמכון הישראלי לדמוקרטיה

שמחה רוטמן:  בבקשה

משה טור פז: תודה

משה טור פז:  נקודת המוצא שאני רוצה לפתוח - - -     

אורנה ברביבאי: מי גברתי?     

שמחה רוטמן: שלומית רביצקי טור פז מהמכון הישראלי לדמוקרטיה

מתן כהנא: קשורה קשר קל

מתן כהנא:  אישתו של קינלי

שמחה רוטמן: היא פה בזכות עצמה, ולא בזכות בן הזוג שלה

מתן כהנא: לפני שאורנה מתפרצת לדברים שלך, כדאי שהיא תדע את זה

שמחה רוטמן: שתדע עם מי היא מסתכסכת

אורנה ברביבאי: ממש לא

אורנה ברביבאי:  להפך, בידידות גדולה

משה טור פז: אנחנו משתדלים לא להיות באותו זמן באותו חדר

שמחה רוטמן: אני מקווה שרק בכנסת

משה טור פז: נקודת המוצא היא שתפקיד הרב הוא תפקיד חשוב, עשוי להיות תפקיד מפתח משמעותי ומרכזי בהתנהלות של חיי קהילה, ובוודאי של חיי דת, ולכן המטרה היא לראות איך עושים את הדבר הזה נכון

משה טור פז:      אני מצטערת שכבוד הרב שדיבר כאן דיבר כאיגוד עובדים ולא על תפקיד הרב, שיכול להיות כל כך משמעותי בהקשר הזה

משה טור פז:      הצעת החוק חוטאת בריכוזיות, לא רק במובנים שנאמרו כאן, ושהייתה נכונות של היושב-ראש לדון בהם, אבל צריך להגיד לגבי מועצות קטנות שאנחנו מדברים רחוק מאוד מ-75%, אנחנו מדברים על 28% של נבחרי ציבור, לא כולל מינויים חיצוניים

משה טור פז:  מינויי השר קשה להגיד שהם נבחרי ציבור שנותנים מקום לאותה רשות מקומית

משה טור פז:      התפיסה הריכוזית עושה הכפפה בכמה דברים

משה טור פז:  היא מכפיפה גם לשר במקום לרשות המקומית, גם את הבחירה, גם את היוזמה בבחירה, וגם מכיוון שמבוטלת קציבה ומוארכות השנים, אין שום אפשרות לבקרה, לשינוי ולהתאמה של הציבור שאותו משרת הרב

משה טור פז:      יתר על כן, יש פה הכפפה עניינית של רבני הערים לסמכות הרבנות הראשית באופן שלא נעשה אפילו בבית הדין הרבני הגדול, שאינו כופה על רבנים פסיקה מסוימת, אלא במקרה שהוא מחליף את ההרכב

משה טור פז:  יש פה פגיעה משמעותית בתפקידו של רב העיר או רב הרשות, בעצמאות שלו וביכולת פסיקת ההלכה שלו

משה טור פז:      יתר על כן, אנחנו מדברים על מספרים של מינויים שהם מספרים גבוהים מאוד

משה טור פז:  בחישוב שאנחנו ערכנו במכון, אנחנו מדברים על תוספת אפשרית של 768 רבני יישוב, ו-278 רבני שכונות

קארין אלהרר: מפעל ג'ובים

משה טור פז: מעל 1,000 תקנים שלא בהכרח מגיעים ביוזמת הקהילה, אלא מגיעים מלמעלה, כאשר השר, בהתייעצות כזאת או אחרת, הוא זה שגם כופה את המינויים וגם את התקציב שעשוי לפגוע בשירותי הדת הניתנים, כי כאשר תקציב שירותי הדת הוא מסוים והוא נדרש לשרת משכורת של רב במשרה כזאת או אחרת, בסופו של דבר מי שייפגע זה האנשים שצורכים את שירותי הדת

משה טור פז:      המכון עסוק בחוות-דעת של משפט עברי, ואנחנו ניענה לבקשה של - - -     

טלי גוטליב: אתם זוכרים שרב צריך לקבל משכורת? אני רק מזכירה

משה טור פז: בוודאי

משה טור פז:  אני חיה בקיבוץ שבו הקהילה מממנת את הרב, משום שתקן הרב שנפטר נפסק

שמחה רוטמן: כדאי שיהיה לכם תקן?     

משה טור פז: השאלה היא האם הקהילה מבקשת או שזה דבר שנכפה מלמעלה

משה טור פז:  יכול להיות שבקהילה כזאת לא צריך משרה מלאה

משה טור פז:  זה עניין של מספר אנשים

טלי גוטליב: זה בדיוק מה שאומר החוק

טלי גוטליב:  החוק אומר שאם זאת קהילה שלא היה לה רב, אז אפשר לשקול את המשרה שלו

טלי גוטליב:  אבל רב מכהן, לא תפגע בו במשרה

טלי גוטליב:  זה בדיוק מה שאומר החוק

משה טור פז: הדבר שנאמר כאן קודם על משרות של אנשי ציבור הוא ודאי דבר בסיסי

משה טור פז:      אנחנו, המכון הישראלי לדמוקרטיה, נענים לקריאה של השר לשעבר מתן כהנא לייצר חוות-דעת של משפט עברי גם לסוגיה הזאת, כפי שאנחנו עושים בסוגיות נוספות

משה טור פז:  תודה

שמחה רוטמן: תודה רבה

שמחה רוטמן:  קארין, בבקשה

קארין אלהרר: תודה

קארין אלהרר:  קודם כול, אני אומר שזאת הצעת חוק שהיא המשך ישיר להצעות חוק קודמות שהיו כאן, זה איך לייצר עוד סידורי עבודה

קארין אלהרר:  שמענו שתהיה הגדלה של מספר הרבנים

קארין אלהרר:  אני לא אחזור על דברי קודמותיי

קארין אלהרר:      שתי הערות חשובות

קארין אלהרר:  האחת זה לעניין מספר הנשים

קארין אלהרר:  גם נשים צורכות שירותי דת, והייתי מצפה גם ממך, אדוני היושב-ראש, גם משותפך להצעת החוק, להבין את הסיטואציה הזאת

קארין אלהרר:  בהינתן שאלה העובדות, צריך לדאוג גם להן

שמחה רוטמן: ודאי

קארין אלהרר: וכשנשים לא נמצאות מסביב לשולחן, הזכויות שלהן נפגעות

קארין אלהרר:  זה דבר שצריך לתת עליו את הדעת

קארין אלהרר:  השיעור כבר גבוה, ואתם מסיגים לאחור

שמחה רוטמן: המספר 25% לפחות – הרי אנחנו לא יכולים להחליט מי יהיו חברי מועצת העיר

שמחה רוטמן:  בעיר שבה יש במועצת העיר הרבה נשים זה בסדר גמור, זה מצוין, יבורכו, אבל מדובר על מקרה הקיצון, מקרה הקיצון שבו כל מועצת העיר הם רק גברים

שמחה רוטמן:  באותה עיר לא נבחרה בכלל אישה למועצת העיר, ואז אני אומר לשר שכל נציגי השר חייבים לבחור רק נשים

שמחה רוטמן:  זאת המשמעות

גלעד קריב: אז אל תכניסו את חברי מועצת הרבנות

קארין אלהרר: הבנתי את זה, ועדיין מכיוון שאנחנו דנים ברבני ערים, ומכיוון שגם אתה מבין שנשים הן חלק מהמשחק כשמדובר בשירותי דת, אני חושבת שיש לך אינטרס, גבוה אפילו, לדאוג שיהיו מספיק נשים

קארין אלהרר:  זו נקודה אחת

קארין אלהרר:      נקודה שנייה

קארין אלהרר:  אמר קודם יהודה אבידן, מנכ"ל משרד שירותי הדת, שזה לא תקציבי, ואם אין תקציב מטעם העירייה, לא יהיו רבנים

קארין אלהרר:  מצד שני אני מסתכלת על סעיף 5(ג), ובערים הגדולות: ירושלים, חיפה, תל אביב ובאר שבע, יכהנו רבנים במשרה מלאה, אחד ספרדי ואחד אשכנזי, דהיינו, כבר במקום הזה יש מחויבות לעירייה, הגם שלא בטוח שהיא רוצה לייצר תקנים לרב ספרדי ולרב אשכנזי

קארין אלהרר:      דבר נוסף שאני רוצה לעמוד עליו זה סעיף 36

קארין אלהרר:  הסעיף מבקש להכשיר את אחד הכשלים שהועלו בדוח מבקר המדינה, ולאפשר לרב שכונה שלא לגור בשכונה שבה הוא מכהן

קארין אלהרר:  יותר מזה, הוא יכול לגור גם עד שני קילומטר מהעיר

קארין אלהרר:  אתה רוצה רב שכונה שיהיה קשוב לתושבי השכונה

שמחה רוטמן: שני קילומטר מהעיר או מהשכונה?     

קארין אלהרר: שני קילומטר מהעיר

קארין אלהרר:  אם אתה רוצה שהוא יהיה קשוב לצורכי המקום, בעיניי, אני מקווה שגם אתה רואה זאת כך, יש ערך בחיבור למקום עצמו

קארין אלהרר:  ואם זה לא קיים, זה קצת מעלה ספקות באשר לרצון האמיתי להיות קשוב לצורכי השכונה

קארין אלהרר:      סעיף 33, דיברה על זה חברתי, חברת הכנסת ברביבאי, ואני חושבת שיש מקום לחדד את העניין

קארין אלהרר:  הסיטואציות הלא פשוטות שחווינו בשנים האחרונות, במיוחד בתקופת הקורונה, לימדו אותנו שיש מקום של כבוד לשלטון המקומי, ליכולת שלו להתמודד עם סיטואציות

קארין אלהרר:  במקום לחזק את השלטון המקומי, במקום לעשות מה שעושים בעולם כולו, אתם רוצים צנטרליזציה בשלטון המרכזי

קארין אלהרר:  וזה שוב מעביר אותנו לכל האטמוספירה שקיימת בכנסת בחצי השנה האחרונה, ריכוז כל הכוח בידי השלטון המקומי

קארין אלהרר:  זה בא לידי ביטוי בלא מעט הצעות חוק שמכינים

קארין אלהרר:  הייתי מצפה שלפחות בנושא כזה, שאני יודעת שהוא קרוב לליבך, ודאי לליבו של חבר הכנסת מלול, שתיתנו מקום באמת לערים עצמן, ליכולת שלהן לנהל את האירוע הזה

קארין אלהרר:  אני מאוד מקווה שלפחות בנושא הזה תהיה יותר קשוב

שמחה רוטמן: תודה רבה, חברת הכנסת קארין אלהרר

טלי גוטליב: רב עיר גר בעיר, רב שכונה יכול להיות במרחק שני קילומטר

שמחה רוטמן: זה מה שנאמר

קארין אלהרר: דיברתי על רב שכונה

טלי גוטליב: זה שני קילומטר מהסיבה הפשוטה שלפעמים בשכונה יותר יקר לשכור שם דירה מאשר שני קילומטר משם

שמחה רוטמן: גם לפעמים, ודאי בגוש דן לצורך העניין, אתה יכול לגור יותר קרוב לשכונה שלך כשאתה גר בגבול רמת גן גבעתיים

גלעד קריב: זה לא בחוק

שמחה רוטמן: בחוק לא יורדים לרזולוציה הזאת

גלעד קריב: אפילו לא את העיקרון שאתה חייב להתגורר - - -     

טלי גוטליב: רב מתגורר בעיר

טלי גוטליב:  לגבי שכונה – שני קילומטרים

שמחה רוטמן: הרב שלוש

יוסף שגל: שלום וברכה, אני יושב-ראש רבנים בהתיישבות

יוסף שגל:  התיישבות זה אומר דרך ההסתדרות, זה אומר שאנחנו מייצגים את העובדים, ומטרתנו לייצג את העובדים בתחום הזה

יוסף שגל:      שמעתי כאן את הדיון

יוסף שגל:  הדיון לדעתי מרתק

יוסף שגל:  רוב ההערות מעניינות

יוסף שגל:       לא התייעצנו איתנו בחוק, וחבל

יוסף שגל:  צריך להתייעץ איתנו, כי אני ואנחנו, חברי הוועד, מבינים בחוק בנושא ההתיישבות,  בוודאי יותר ממנסחי החוק, חד-משמעית

יוסף שגל:      מר רוטמן אמר לא להיכנס לפרטים, אבל אני אשתדל רק להיכנס לדברים מעטים מאוד ובסיסיים

יוסף שגל:  דבר אחד, כתוב כאן בסעיף 18 שרב היישוב יעבוד בהיקף של 75% משרה, גם רב שכונה

יוסף שגל:  האם הכוונה להורדת שכרו של הרב? זה צריך להיות מפורש

יוסף שגל:  הכוונה ששכרו של הרב יהיה 75% מהקיים? אם רוצים להעלות את שכרו שמה שקיים לו יוגדר כ-75% והוא יוכל לעבוד בעבודה נוספת, כי השכר מאוד נמוך, זה בסדר, אבל צריך להגדיר מה זה ה-75%

יוסף שגל:  זה דבר אחד

יוסף שגל:      דבר שני, נושא המגורים שדובר כאן קודם, והזכירו לגבי רבני שכונה, הוא יותר קשה בנושא רבני ההתיישבות

יוסף שגל:  אנחנו חיים ביישובים שעלותם יקרה מאוד

יוסף שגל:      אני ניהלתי בעצמי מאבק של שבע שנים בבית המשפט

יוסף שגל:  בית הדין הארצי לעבודה קבע שלושה דברים

יוסף שגל:  הוא קבע ועדת חריגים למצבים שלא יגורו במקום; הוא קבע שרבנים ותיקים מעל 25 שנה, מנובמבר 1999, זה לא הגיוני לחייב את הוותיקים

יוסף שגל:  וכאן באים לעשות הכללה בחוק כנגד החלטת בית המשפט

יוסף שגל:  אחרי שיש החלטת בית המשפט לגבי מגורים, החוק לגבי המגורים מיותר

יוסף שגל:  יש החלטה כתובה ומסודרת, כולם חייבים בה, ותוספת של ועדת חריגים

יוסף שגל:       השני קילומטר שדיברו עליהם – ביטלו שני קילומטר להתיישבות, ובדיוק בהתיישבות צריך שני קילומטר, כי מי שיגור במושב ישלם 12,000-10,000 שקל לדירה, ומי שיגור מעבר לכביש ישלם          6,000-5,000 שקל, והכסף הזה הוא כל השכר של הרב

יוסף שגל:  צריך דווקא כאן להכניס את השני קילומטר, או להשאיר את זה בחוק הקיים לגבי רבני שכונות, שצריך שני קילומטר

יוסף שגל:      בגדול כל נושא המגורים לרבני התיישבות כבר הוסדר בבית הדין הארצי לעבודה, כולל ועדת חריגים, כולל השני קילומטר, כולל רבנים ותיקים

יוסף שגל:  וכאן כל הנושא של המגורים לרבני ההתיישבות לא שייך

יוסף שגל:  כן צריך מכאן ולהבא בהסכם שרב יגור במקום, ברור

יוסף שגל:  אבל לא לחייב רבנים שמעל 25 שנה

יוסף שגל:  צריך להבין שפעמים רבות אין דירות במושבים

יוסף שגל:  ומה הרב יעשה? יפוטר ביום שאין לו דירה?     

טלי גוטליב: בכללי חקיקה לא עושים רטרואקטיביות באופן פוגע

יוסף שגל: זה מה שכתוב כאן

יוסף שגל:  את זה צריך לתקן

יוסף שגל:      אני מסכים שלא צריך להכפיף את הוראות הרבנות הראשית לישראל על כלל הרבנים

יוסף שגל:  רב שכונה לא צריך להיות כפוף לרב העיר, ורב מושב, גם בתקנות הקיימות, הוא לא כפוף לרב האזורי

יוסף שגל:  הוא עצמאי

יוסף שגל:  גם מבחינה הלכתית הוא עצמאי, גם רב שכונה

יוסף שגל:  ללכת לשאול את רב העיר, זה מיותר

יוסף שגל:      מועצת הרבנות הראשית לישראל – אני בעד שיהיו דברים מסוימים שתהיה אחידות בארץ של נוהלי כשרות בדברים מסוימים

יוסף שגל:  אני כרב עיר, אני אחראי על כשרות ברמת השרון, אני יודע מה קורה שם

יוסף שגל:  רמת השרון היא עיר שאתה חייב לייצר המון הקלות

יוסף שגל:  אם תלך לפי נוהלי הרבנות הראשית לישראל, לא נוכל לתת שם כשרות, אני אוריד 50% מהכשרות

יוסף שגל:  אני בתור רב חייב להתגמש, כמובן במסגרת ההלכה, אבל אני חייב לתת אופציות של הקלות לתושבים

יוסף שגל:  צריך להכיר את המקום

יוסף שגל:  אין מי שמכיר, יודע וחי ושומע ממנהל המחלקה

יוסף שגל:  אי-אפשר להנחית הוראות ונהלים של הרבנות הראשית לישראל

יוסף שגל:  יכול להיות שבדברים כלליים, במפעלים, אבל לא בדברים פרטניים של דוכני שווארמה וכדומה, שאתה יכול לנסות להקל

יוסף שגל:      בגדול, החוק הזה הוא טוב, אבל החסירו בו דבר בסיסי

יוסף שגל:  אני אומר בצניעות שרוב החוק הזה, אני הצעתי אותו, לא את הפרטים שבו – הצעתי לשישה שרי דתות, ממרגי ועד היום, ושלחתי אותו, כולל למתן כהנא שלא נמצא פה

יוסף שגל:  לכולם שלחתי את רוב הצעת החוק, ולכן אני בעד רובו

יוסף שגל:  אבל כתבתי עוד דבר אחד חשוב, למנוע פוליטיזציה מהחוק

יוסף שגל:  מה הדבר החשוב שכתבתי? שתהיה תקנה או חוק לבחירת רב עיר בתוך שישה חודשים, ולא להשאיר את זה להחלטת השר, שלא מתאים לו היום, הוא מחכה עד שתגיע השעה הרצויה לו

יוסף שגל:  אני לא חושב שצריך להשאיר את הפוליטיזציה הזאת בידי השר

יוסף שגל:  הייתי אפילו מרחיק לכת ונותן לשר פחות מינויים, פחות מחצי אלא רבע

יוסף שגל:  זאת דעתי האישית

שמחה רוטמן: יש לו רבע, אין לו חצי

יוסף שגל: אני יודע שבכללי זה רבע, אבל אפשר להמעיט בסמכות הזאת

יוסף שגל:  בוודאי שיהיו תקנה או חוק שבתוך שישה חודשים מפטירת הרב, או מפרישת הרב, או מהגיעו לגיל 80 וכדומה, שתהיה תקנת חובה ונסלק את החרפה שלנו מ-35 יישובים בארץ

יוסף שגל:  בערים חיפה, תל אביב, אין בהן רב עיר

יוסף שגל:  יכולה העיר להתנהל בצורה כזאת? אני מדבר קצת בקול רם, אני כמו לומד גמרא עכשיו

שמחה רוטמן: טיפה להרחיק את המיקרופון כשמרימים את הקול

יוסף שגל: כשניכנס לפרטים אולי נעיר עוד מספר הערות

יוסף שגל:  תודה רבה למר שמחה רוטמן, שנתן לנו את זכות הדיבור

טלי גוטליב: אדוני אין מצב שאין רב, כי יש לו ממלא-מקום עד שנבחר הרב

יוסף שגל: אני ממלא-מקום בעיר? זה לא רב עיר

טלי גוטליב: אבל אין מצב של חור שאין רב

קריאה: למהנדס העיר גם יש ממלא-מקום? למערכת החינוך גם יש ממלא-מקום?     

טלי גוטליב: אני רק אומרת שאין מצב שאין רב

שמחה רוטמן: תודה רבה

שמחה רוטמן:  גלעד, בבקשה

גלעד קריב: אנחנו נמצאים בדיון פתיחה, ולכן מן הראוי להתייחס באופן כללי להצעת החוק ולא לרדת לפרטיה

גלעד קריב:  ויש הערות רבות מאוד כמעט על כל אחד מסעיפי החוק, אבל את זה נשאיר לדיונים הבאים

גלעד קריב:  בוודאי ישמחו חברי הכנסת המציעים לדעת שבכוונתנו ללוות בצורה הדוקה מאוד את חקיקת החוק הזה

קארין אלהרר: האמת שזה חוק מעניין מאוד

גלעד קריב: מדובר על הצעת חוק שכביכול באה לברך, לתקן ולהסדיר תחום שעד היום כביכול היה פרוץ בחקיקה, אבל למעשה מדובר בהצעה שבהיפוך מסיפורו של בלעם הנביא, תוצאתה קללה וקלקלה

גלעד קריב:      מדובר בהצעה דורסנית - - -     

קריאה: כל אחד והנביא שלו

קארין אלהרר: מה זה היה?     

קריאה: אמרתי שכל אחד והנביא שלו

שמחה רוטמן: סליחה, זו לא אמירה מכובדת כלפי חבר כנסת

גלעד קריב: זה יותר מלא אמירה מכובדת

שמחה רוטמן: אתה לא תנהל אותי

גלעד קריב: אני לא מנהל אותך

גלעד קריב:  עכשיו אני בזכות דיבור?     

שמחה רוטמן: לא

גלעד קריב: אתה חצוף, חוצפן

גלעד קריב:  וכנראה אתה לא ראוי לשבת כאן

גלעד קריב:  לצערי עצם העובדה שעוד משאירים אותך בחדר אחרי ההערה הזאת מלמדת כנראה לאן הגיעה הוועדה הזאת

שמחה רוטמן: גלעד

גלעד קריב: חצוף

שמחה רוטמן: תודה

שמחה רוטמן:  בבקשה, תמשיך

גלעד קריב: בטח תדבר עם התלמידים שלך על אהבת חינם בימי בין המצרים

שמחה רוטמן: בבקשה, תמשיך

גלעד קריב: בזה זה נגמר?     

שמחה רוטמן: אם אתה תיתן לי להעיר ולעשות את עבודתי כיושב-ראש, אני אעשה אותה

שמחה רוטמן:  אם אתה תסתום לי את הפה כשאני מעיר לבן אדם שמעיר לך, אני לא אדבר אחריך

גלעד קריב: אין ציפיות ממך

קארין אלהרר: זה לא עובד ככה, רוטמן

שמחה רוטמן: מי שמתבריין עליי, שיסתדר

קארין אלהרר: מה אתה מתבריין? אתה יו"ר הוועדה

שמחה רוטמן: הבריונות של גלעד תיפסק

גלעד קריב: שמענו

שמחה רוטמן: כשאני בא להעיר - - -     

גלעד קריב: אדוני, אין לי ציפיות - - -     

שמחה רוטמן: אני עכשיו ברשות דיבור

שמחה רוטמן:  בבקשה, תעצור מלדבר

גלעד קריב: לא

גלעד קריב:  אני ברשות דיבור

שמחה רוטמן: אני עכשיו ברשות דיבור

גלעד קריב: אתה לוקח אותו?     

שמחה רוטמן: אני עכשיו ברשות דיבור

גלעד קריב: בבקשה

שמחה רוטמן: תודה

שמחה רוטמן:  כאשר אני בא להעיר לבן אדם שמדבר אליך, ואתה סותם לי את הפה ומתחיל לצעוק עליי, תתמודד לבד

שמחה רוטמן:  בבקשה

גלעד קריב: בסדר גמור

שמחה רוטמן: תודה

שמחה רוטמן:  החזרתי לך את זכות הדיבור, תמשיך

גלעד קריב: תודה רבה, אפרופו בריונים

גלעד קריב:  גדול הבריונים שהכנסת הזאת הציבה ברשות הוועדה

גלעד קריב:  הוא ראוי לך, אתה ראוי לו

שמחה רוטמן: תודה

גלעד קריב: אני רק אומר: בפעם הבאה שתשמיע הערה כזאת, זה לא ייגמר ביו"ר הוועדה, זה ייגמר - - -     

שמחה רוטמן: גלעד, אתה לא תאיים על אורחים פה

גלעד קריב: אני אומר את שלי

גלעד קריב:  זה יגיע ליושב-ראש הכנסת

שמחה רוטמן: אתה לא תאיים על אורחים

שמחה רוטמן:  אני קורא אותך לסדר

גלעד קריב: אתה יכול לקרוא לי לסדר

שמחה רוטמן: אני קורא אותך לסדר

שמחה רוטמן:  תפסיק בבקשה לאיים פה על אורחים

גלעד קריב: אף אחד לא מאיים

שמחה רוטמן: אתה לא תאיים על אורחים פה

שמחה רוטמן:  אני קורא אותך לסדר

גלעד קריב: אני מודיע לך - - -     

שמחה רוטמן: אני לוקח לך את רשות הדיבור

שמחה רוטמן:  תודה

גלעד קריב: בבקשה

קארין אלהרר: מה?     

שמחה רוטמן: חכה לתור אחר

שמחה רוטמן:  אתה לא תאיים פה על אורחים

גלעד קריב: לא יהיה תור

גלעד קריב:  בסדר גמור

שמחה רוטמן: בסדר גמור

שמחה רוטמן:  תודה רבה

גלעד קריב: זאת תמצית - - -     

שמחה רוטמן: אתה לא תאיים ולא תתבריין פה

קארין אלהרר: רוטמן, זה לא עובד ככה

גלעד קריב: אני אומר - - -     

שמחה רוטמן: אתה לא בריון ואתה לא מנהל את חדר הוועדה

גלעד קריב: אני אומר - - -     

שמחה רוטמן: אני קורא אותך לסדר פעם שלישית

שמחה רוטמן:  צא בבקשה

גלעד קריב: אני אומר - - -     

שמחה רוטמן: צא בבקשה

שמחה רוטמן:  אתה לא תתבריין לא עליי ולא על אנשים פה

גלעד קריב: אני אומר למי שאני רוצה שאני אפנה ליו"ר הכנסת

שמחה רוטמן: אתה לא תגיד כלום

שמחה רוטמן:  אתה תצא

שמחה רוטמן:  אתה תצא

שמחה רוטמן:  אתה תצא עכשיו

שמחה רוטמן:  אתה בקריאה שלישית, ואתה לא תתבריין פה, לא עליי ולא על אורחים

שמחה רוטמן:  צא מפה

שמחה רוטמן:  צא

שמחה רוטמן:  אתה לא תצעק על אף אחד פה

גלעד קריב: אתה אדם כוחני ובריון

גלעד קריב:  תהיה עליך תלונה לוועדת האתיקה

קארין אלהרר: הוא לא צעק עליו

שמחה רוטמן: תצא

שמחה רוטמן:  תצא

גלעד קריב: אתה נותן רוח גבית לבריונים

שמחה רוטמן: תצא

גלעד קריב: אני יוצא

שמחה רוטמן: אתה לא תתבריין פה, תצא

גלעד קריב: תתביישו לכם

גלעד קריב:  ככה נראית הצעת החוק הזאת

שמחה רוטמן: בריון

שמחה רוטמן:  תצא

שמחה רוטמן:      (חבר הכנסת גלעד קריב יוצא מחדר הוועדה)

שמחה רוטמן: תודה רבה

ארז מלול: כואב לי שרון קובי אמר בדיונים בוועדת הפנים מילים הרבה יותר קשות, הוא שתק

שמחה רוטמן: החוצפה שלא תתואר

ארז מלול: שני אילוז וכל החבר'ה האלה, והוא עודד אותם

שמחה רוטמן: אני בא להעיר לאדם שצועק עליו והוא סותם לי את הפה?     

ארז מלול: הצביעות צועקת

שמחה רוטמן: יש גבול לכל תעלול

שמחה רוטמן:  תודה

שמחה רוטמן:  אני מבקש מהרב יאיר קרטמן ממכון תורת המדינה לדבר

שמחה רוטמן:  בבקשה

מאיר הרטמן: תודה, על זכות הדיבור

מאיר הרטמן:  אקצר בדבריי

מאיר הרטמן:  אני אסתכל במקרו

מאיר הרטמן:  אלפי שנים מינו רבנים בעם ישראל, עם ההתחדשות שלנו, עם הריבונות הישראלית החדשה יש אתגרים חדשים, ואני רוצה לדבר במבט היהודי

מאיר הרטמן:      המתח שאנחנו נמצאים בו נמצא כבר בפסוקי התורה

מאיר הרטמן:  משה רבנו אומר: "הבו לכם אנשים חכמים ונבנים וידעים לשבטיכם ואשימם בראשיכם"

מאיר הרטמן:  בלשון פשוטה המשמעות היא כזאת, שמינוי רבנים, או דיינים, או אנשים שאמונים על הובלת חיי הרוח בעם ישראל, יש לו שני מרכיבים: מרכיב אחד זה מרכיב "ידעים לשבטיכם", קרי, שיש איזה הסכמה, יש רצון של האנשים שאליהם מופנית ההנהגה הרוחנית, הם שייכים בתהליך, זה אנשים חכמים וידעים לשבטיכם

מאיר הרטמן:  ויש מרכיב שני, "ואשימם בראשיכם"

מאיר הרטמן:  מי שממנה אותם זה משה רבנו

מאיר הרטמן:  בלשון שלנו זו ההנהגה הרוחנית העליונה

מאיר הרטמן:      במשך אלפי שנים זה היה מודל המינוי, אחרי זה יצאנו לגלות, היו מודלים קצת אחרים, כי ההנהגה המרכזית הרוחנית קצת נחלשה, חזרנו לארץ-ישראל, אנחנו חושבים שצריך לייצר מודל דומה, ומפה אני מגיע להצעת החוק

מאיר הרטמן:      הצעת החוק צריכה לשלב בתוכה, שוב במבט מקרו, את שני האלמנטים שנאמרים פה: האחד זה הרצון של הציבור, והשני זה מינוי מכוח הגוף הרבני העליון

מאיר הרטמן:  ובמובן הזה אני רוצה להתייחס לשלושה היבטים שנאמרו פה לפניי, מתוך המבט הזה וגם מתוך מבט אחר

מאיר הרטמן:      אני מצטרף לדברים שאמר לפניי הרב הנכבד

מאיר הרטמן:  רבנים צריכים למנות, לא צריך לתת לרשות המקומית לרצות, זה צורך בסיסי של העם היהודי

מאיר הרטמן:  הרב קוק, מייסד הרבנות הראשית, דמות שעמדה בקונצנזוס הציוני, אמר ששאלת הרבנות היא שאלת החיים לאומה

מאיר הרטמן:  קרי, רבנים טובים, רבנים מתפקדים, רבנים שמהווים שארי רוח, הם מהווים אור לכיוון שאליו עם ישראל צריך ללכת

מאיר הרטמן:  זו שאלה לא משנית, ובמובן הזה אנחנו חושבים שזו שאלת חיים, הדבר הזה

אלעזר שטרן: והשיטה הנוכחית מוכיחה שזה עובד? שאלה רבנים שמפיצים אור וכל מה שאמרת? ככה הרבנות נתפסת היום, כמו שהרב קוק רצה?     

מאיר הרטמן: אני אשתדל להגיב בצורה אמיתית, חבר הכנסת שטרן, אני חושב שלשם צריך ללכת

מאיר הרטמן:  אני חושב שכאשר אנחנו נוגעים בהצעת החוק צריך לשאול איך אנחנו גורמים לכך שהרבנות תהיה יותר מתפקדת, יותר טובה, יותר איכותית

מאיר הרטמן:  אני חושב שזה הבסיס של מה שכולם רוצים, חבר הכנסת שטרן

מאיר הרטמן:  אני חושב שזה הרצון של כולם

אלעזר שטרן: גם שלי

מאיר הרטמן: התייחסתי לשאלה ברצינות

מאיר הרטמן:  אני מבין שלא שאלת בציניות אלא בצורה אמיתית

מאיר הרטמן:  כך אני מבין

מאיר הרטמן:  כולנו רוצים שלשם זה ילך, שהרבנות תאיר את דרכנו

מאיר הרטמן:      אני רוצה להתייחס לדברים שנאמרו פה

מאיר הרטמן:  התקנות – חבר הכנסת קריב התייחס – התקנות האלה הן עניין משתנה

מאיר הרטמן:  התקנות שהשר לשעבר כהנא, חבר כנסת היום, התקנות הן עניין משתנה

מאיר הרטמן:  המצב הקיים, כפי שהוצג, הוא פועל יוצא של תפיסות

מאיר הרטמן:  התפיסות האלה יכולות להשתנות, ולכן אנחנו מברכים שזה בא בחקיקה, כדיון עומק

מאיר הרטמן:  אני מצטער שוב על דבריו של הרב, השאלות פה הן שאלות אמיתיות, ואני חושב שאם כולנו נבוא בצורה כנה לטייב את הדבר הזה, זה יהיה לטובתנו

מאיר הרטמן:      ההערות שלי שוב, הן הערות של מקרו: נקודת אחת, זה צריך להיות דבר מאוד מאוד חיוני שהרבנות תהיה טובה ואיכותית

מאיר הרטמן:  כאשר רב לא קיים, החוק צריך להיות הרבה יותר חד שחייבים למנות את הרב

מאיר הרטמן:       נקודה שנייה, דיברו על השלטון המרכזי והאנשים

מאיר הרטמן:  היה לנו בעבר שהנציגים היו גבאי בתי הכנסת

מאיר הרטמן:  יש הרבה בג"צים על זה ויש הרבה בעיות שנוצרו

מאיר הרטמן:  לנו יש מודל שאנחנו חושבים עליו, נשלח אותו בצורה יותר מסודרת, שלדעתנו יפתור את בעיית הבג"צים

מאיר הרטמן:  אנחנו חושבים שאם גבאי בתי הכנסת, כאנשים שמייצגים מצד אחד את האוכלוסייה שצורכת את שירותי היהדות, והם מורכבים ממגוון אוכלוסיות, זה דתיים, זה חרדים, זה מסורתיים, זה מי שבית כנסת עבורו מהווה מקום, הם יכולים להיות נציגים מאוד מאוד אותנטיים, שמייצגים את הצורך המקומי בדמותו של הרב

מאיר הרטמן:  אנחנו חושבים שצריך לחזור לזה

מאיר הרטמן:  ההרכב בזמנו, בתקנות הקודמות, הוא היה 50%

מאיר הרטמן:  הצעתנו היא לחזור לדבר הזה, לפתור את בעיית הבג"צים במסד נתונים ראשוני

מאיר הרטמן:  שוב, הצעה מפורטת תישלח

מאיר הרטמן:  זה יחזיר אותנו לרצון הבסיסי של האנשים

מאיר הרטמן:      אותו דבר גם סוגיית הנשים

מאיר הרטמן:  יש נשים שצורכות שירותי דת, יש בלניות, יש מדריכות כלה

מאיר הרטמן:  אפשר דרך הדבר הזה גם להתמודד עם הסוגיה שהועלתה פה, שגם נשים שצורכות את השירותים של היהדות יוכלו להשמיע את קולן

מאיר הרטמן:  זה יכול להיות הרבניות, זה יכול להיות הבלניות

מאיר הרטמן:  יש נשים שזה תחום העיסוק שלהן, ויש להן גם אמירה, הן יכולות לדעת איזה רב עונה לשאלות שלהן, איזה רב לא עונה לשאלות שלהן

מאיר הרטמן:  דרך הדבר הזה נחזיר את הכוח לציבור שצורך

אלעזר שטרן: איזה ציבור לא צורך במדינת ישראל היום צורכי רבנות? מי לא צריך היום?     

מאיר הרטמן: אני חושב שרוב הציבור שצורך זה ציבור שיש לו קשר וזיקה ליהדות כתרבות משמעותית עבורו

מאיר הרטמן:  יש ציבור שזה תרבות משמעותית ביום-יום שלו, לכן הוא צריך להיות קול יותר משמעותי

מאיר הרטמן:  יש שירותי דת

מאיר הרטמן:  אני רוצה לחלק בין רבנים כנותני השראה רוחנית, שזה בא לידי ביטוי בבתי הכנסת, לבין שירותי דת, שזה כשרות, ששם כל הציבור צורך

מאיר הרטמן:  מי שרוצה שירותי כשרות, יהא מגזרו אשר יהא, צורך את הדבר הזה

ארז מלול: למה רק בבית כנסת? בטקס יום העצמאות, בטקס יום השואה

ארז מלול:  אתה מסכים איתי?     

אלעזר שטרן: לא

אלעזר שטרן:  אני לא מסכים איתך

שמחה רוטמן: העובדה שיש הסתכלות שונה על תפקידו של רב, ומה רב מספק, לא במובן של ספק שירות, אלא לתושבי העיר, באיזה סיטואציות, כמה תושב עיר כמו תל אביב פוגש את הרב שלו, באילו נסיבות, באיזה מידת אינטנסיביות

שמחה רוטמן:  יש הבדלים גם בתפיסת המצב המצוי וגם בתפיסת המצב הרצוי

שמחה רוטמן:  יש הבדלים שונים בקהילה, והליך הבחירה בעיניי, וזה מה שאמרתי בהתחלה, צריך לתת מענה לכל האיזונים הללו

שמחה רוטמן:  אין פה תשובה פשוטה

אלעזר שטרן: כיוון שחבר הכנסת מלול שאל אותי אם אני מסכים עם זה שרב צריך להיות השראה רוחנית, אני חושב שבבתי הכנסת שאני התפללתי, ואני מכיר הרבה, יש רבנים שזה היה אחלה, היו השראה רוחנית, אבל אני חושב שעיקר הדיונים כאן הם איך רבנים יהיו השראה רוחנית לא לאלה שממילא רוצים את הרבנים

ארז מלול: אתה טועה

אלעזר שטרן: אני יודע שחבר הכנסת מלול חושב שאני טועה

ארז מלול: - - -     

קארין אלהרר: מלול, למה אתה לא נינוח?     

אלעזר שטרן: אמרת שטויות

ארז מלול: הוא פוגע ברבנים

קארין אלהרר: הוא לא פוגע ברבנים

אלעזר שטרן: אתה מדבר שטויות

קארין אלהרר: הוא רוצה להעלות את קרנם

אלעזר שטרן: היהדות של המדינה חשובה לי מאוד

אלעזר שטרן:  אני חושב שהזהות היהודית, הגאווה היהודית, בלי זה הלך עלינו

אלעזר שטרן:  אני לא רוצה לחבר את זה לדיונים אחרים פה

אלעזר שטרן:  אני חושב, חבר הכנסת מלול, שצריך אותם פחות

אלעזר שטרן:  אני אדבר בשמי, אני צריך אותם פחות

אלעזר שטרן:  אני יכול ללכת לרבנים, אני יכול לשמוע שיעורים, אני יכול לעשות מה שאני רוצה

אלעזר שטרן:  אני חושב שהבעיה שלנו, האתגר הגדול דווקא של הרבנות הראשית, ואם יורשה לי בקצות האצבעות להגיד אולי גם למה שכיוון הרב קוק בגישה הכוללת שלו - - -     

שמחה רוטמן: אלעזר, אתה הדובר הבא

שמחה רוטמן:  אני לא מצליח להבין למה אתה עושה את זה בהערת ביניים

אלעזר שטרן: אני רוצה לשאול אותו

ארז מלול: זה לא יפה, הבן אדם בא עם - - -     

מאיר הרטמן: אין לי בעיה

שמחה רוטמן: אני מציע שתסיים את התזה שרצית להציג, ואחריך, הדובר הבא, הוא חבר הכנסת אלעזר שטרן, אז הוא בטוח ישמח להציג את עמדתו

אלעזר שטרן: אני דואג לחבר הכנסת מלול, אני רואה איך הוא לא שקט בכיסא שלו

מאיר הרטמן: אני אסיים את דבריי

מאיר הרטמן:  אמרתי דבר אחד, שרב הוא קיומי

מאיר הרטמן:  דבר שני, הצעתנו היא להחזיר את הכוח לצרכני היהדות היותר אינטנסיביים, בהמשך למה ששאלת, חבר הכנסת

מאיר הרטמן:  אני חושב שזה צריך להיות מקור השראה לכולם

מאיר הרטמן:  אני חושב שמי שיש לו את החושים, בסוף מי שגר בעיר רמת גן, תל אביב, גבעתיים, או מי שגר בבית אל, לגבאי בית הכנסת, יש להם גם קשר וזיקה אל הציבור מסביב

מאיר הרטמן:  בסוף מי שגר ביישוב מסוים, לא גר במקום אחר, כי הוא יודע להסתדר יותר עם סוג האוכלוסייה, ולכן יש בזה גם איזה הד, הד לציבוריות הכללית בהמשך לדברים שאמרת, ולכן לדעתי גבאי בית הכנסת יכול לתת מענה לדבר הזה

מאיר הרטמן:      דבר אחרון, ובזה אני אסיים

מאיר הרטמן:  אנחנו בתורת המדינה פיתחנו מודל, זה נקרא מודל "הציץ אליעזר"

מאיר הרטמן:  על שם - -     

אלעזר שטרן: הציץ אליעזר

מאיר הרטמן: - - הציץ אליעזר, שהיה פוסק מרכזי

שמחה רוטמן: על שם השו"ת של בעל הציץ אליעזר

ארז מלול: על שם הרב אליעזר ולנדברג

מאיר הרטמן: כן, הרב אליעזר ולנדברג חיבר ספר שנקרא בשם "הלכות מדינה"

מאיר הרטמן:  מי שלא מכיר, זה מומלץ

מאיר הרטמן:  הוא שאל את עצמו איך מנהלים מדינה על פי התורה, והוא חיבר ספר שנקרא "הלכות מדינה"

מאיר הרטמן:  יש לו פרק שעוסק בנושא הזה, בשאלות שאנחנו עוסקים בהן בפרספקטיבה היסטורית

מאיר הרטמן:  אנחנו מאמצים את המודל שלו

מאיר הרטמן:      הטיעון שלי הוא הטיעון הבא: את המועמדים יציעו אנשי העיר, אבל הבוחרים זה הרבנות הראשית לישראל

מאיר הרטמן:  זה לא בהצעת החוק לפנינו

מאיר הרטמן:  זאת אומרת, הגוף התורני המרכזי הוא הגוף הממנה – משה רבנו בפסוק הראשון שאמרתי – אבל הגוף הממליץ הוא הגוף העירוני

מאיר הרטמן:  מודל הציץ אליעזר בהבנתנו הקטנה נותן מענה לצרכים הכפולים האלה, שמצד אחד "ידעים לשבתכם", ומצד שני "ואשימם בראשיכם"

מאיר הרטמן:  סיימתי את התזה שלי, תודה רבה על ההקשבה

שמחה רוטמן: תודה רבה

שמחה רוטמן:  חבר הכנסת אלעזר שטרן, בבקשה

אלעזר שטרן: קודם כול, אני מתנצל על זה שלא הייתי כאן חלק גדול מהדיון

אלעזר שטרן:  ברשותך היושב-ראש, אני רוצה ללכת טיפה לקצה

אלעזר שטרן:  אני חושב שרבנים שמוסמכים על ידי הרבנות הראשית לישראל – בבניין הזה לא כולם יאהבו את מה שאני אגיד עכשיו – ועברו בחינות, אם רוצים גם לרב עיר, ושהרבנות הראשית תכתוב איך נראות בחינות לרב עיר, ואחרי זה כמעט הייתי אומר: לתת את זה לצאן מרעיתם של מי שבאמת יצטרכו

אלעזר שטרן:  ואני אומר עוד פעם, החוקים במדינת ישראל מכריחים כל אזרח להזדקק לשירותי הרבנות, אם ירצה או לא ירצה

אלעזר שטרן:  אחרי שעשינו את הפשרה הזאת, וזאת פשרה

אלעזר שטרן:  אני חושב שזכותם גם של יהודים שצורכים יהדות בדרך אחרת, שהמדינה תשתתף ותממן בדיוק אותו דבר את הרבנים שהם ימצאו לנכון

אלעזר שטרן:  אני מניח שהם לא ירצו שהם יהיו בוגרי הסמכה של הרבנות הראשית, ואני אכבד את דעתם ואת צורכיהם, כמו שאני חושב שצריך לעשות בהרבה דברים אחרים

אלעזר שטרן:      מכיוון שאנחנו מדברים על ציבור, שאני לא יודע איך הוא מגדיר את עצמו בתוך זה – אני בכלל לא אוהב הגדרות – מסורתי, דתי, חרדי, חילוני, אנחנו כמדינה נכון לרגע זה גם מכריחה אותו, ואולי גם רוצה שהוא יצרוך יהדות על הפנים השונים שלה

אלעזר שטרן:  זאת אומרת, מנישואים וגירושים, שאני דרך אגב בעד זה שהמדינה תקדם את זה, אני נגד זה שהיא תכריח

אלעזר שטרן:  אני בעד זה שהיא תעודד נישואים כדת משה וישראל, השאלה מי מעודד

אלעזר שטרן:      אני יכול ללכת לכל צורכי הדת שהמדינה מספקת וללכת לאותן שאלות, מי אנחנו רוצים שיהיו הפנים של היהדות, לא בתוך בתי הכנסת שאני מתפלל בהם, אלא דווקא מעבר לבתי הכנסת שאני מתפלל בהם, מחוץ להם

אלעזר שטרן:      וכאן השאלה אם זאת ההצלחה שלנו

אלעזר שטרן:  הזכרת את הרב קוק

אלעזר שטרן:  מאז הרב קוק זרמו הרבה מאוד מים בירדן, וגם במעמדם של הרבנים הראשיים לישראל בקרב כולנו

אלעזר שטרן:  דרך אגב, בחלק מהדברים אני כמובן מבכה את זה

אלעזר שטרן:      אני רק אביא דוגמה, שאני חושב שאני יכול להשליך אותה על אותו מקום

אלעזר שטרן:  אני חושב שגם בצה"ל, האם היינו רוצים שיהיה רב ראשי, שהוא יהיה המרא דאתרא, או שאנחנו רוצים שכל חייל ילך לשאול את מי שהוא שואל? הייתי שמח מאוד, אבל זה לא משנה בכלל מה אני הייתי שמח

אלעזר שטרן:  ולמה זה קרה? אנחנו יודעים למה זה קרה

אלעזר שטרן:  זה קרה לא רק בגלל ריבוי המחלוקות, אלא בגלל הפוליטיזציה של התפקידים האלה

אלעזר שטרן:  בעיקר בגלל הפוליטיזציה של התפקידים האלה

אלעזר שטרן:  וככה נראים הפנים של הרבנות וככה נראים הפנים של היהדות

אלעזר שטרן:  אני אומר את זה בכאב

אלעזר שטרן:      אפשר לחזור שמונה פעמים מה קרה כשבמנגנונים האלה כבר נבחרו רבנים

אלעזר שטרן:  אנחנו יודעים שבשנים האחרונות לא נבחרים לפי הגדלות בתורה

אלעזר שטרן:  תכף יקפוץ חבר הכנסת מלול ויגיד: אתה מבזה וכו'

אלעזר שטרן:  יותר טוב שאני לא אתן את ההוכחות פה איך נבחרים, ולמה לא נבחרים לפי הגדול בתורה או גדול הדור, או לא משנה מה שהיינו רוצים שיהיה שם, אני מניח, לא חייתי אז, מה שהיה הרב קוק

אלעזר שטרן:  יושב פה נין, צאצא של הרב פרנק, אנחנו יודעים על רבנים שהיו פעם, ואנחנו מכירים את התהליך הזה

אלעזר שטרן:  הפוליטיזציה הזאת של מה שאנחנו רוצים לעשות פה, הכוח לנו הפוליטיקאים להיות מעורבים כל כך בנושא הזה של הרבנות, מדרדר את היהדות של מדינת ישראל

אלעזר שטרן:      אמרתי קודם מה אני חושב על נישואים כדת משה וישראל, ואני יודע שלמרות שהחוק כאילו איתי, הרבה פחות מתחתנים כדת משה וישראל היום

אלעזר שטרן:  ואני יכול להגיד את זה כמובן על גיור, ואני יכול להגיד את זה על כל הסוגיות שהרבנות הייתה צריכה להיות המובילה בדברים האלה

אלעזר שטרן:  אנחנו מאבדים, לא רק את הזהות שלנו, מאבדים גם את הכמות שלנו, ויש התבוללות וכל מה שאתם רוצים, בגלל שהא בהא תליה בכל הדברים האלה

אלעזר שטרן:      השאלה היא באמת האם המקום הזה, הבניין הזה, החוקים האלה שאנחנו מביאים, יעזרו להגשים את חזונו, אם אתם רוצים של הרב קוק או של הרב טאו

אלעזר שטרן:  לצערי הרב יש פה צדדים, אז אני יכול להביא גם שמות מהצדדים שלך, ארז מלול, אני לא חושב שכדאי שאני אכנס לזה

ארז מלול: אל תיכנס, תעשה לי טובה

אלעזר שטרן: אני יודע

אלעזר שטרן:  אני לא נכנס

אלעזר שטרן:  אתה רואה שאני לא נכנס

אלעזר שטרן:  מכבד אותך, למרות שלא כל כך הייתי צריך לעשות את זה הפעם, אבל לא משנה

ארז מלול: בין המצרים

אלעזר שטרן: אתה רצית בטח להתנצל

אלעזר שטרן:  בשורה התחתונה, הכוח הזה שנותנים פה לפוליטיקאים במינוי ובמעורבות, או שאני אגיד שהיעדר הכוח הראוי שנותנים לתושבי העיר ומנהיגיה, אותם מנהיגים שהם בחרו, בסוף הוא פוגע במעמדה של היהדות באותה רשות וגם במדינת ישראל כולה

שמחה רוטמן: תודה

קריאה: מר שטרן, למעשה אתה רואה שהיה כוח למנהיגי העיר, לא נבחרים רבנים

קריאה:  זאת עובדה

קריאה:  ראשי ערים לא ששים לבחור רבנים

אלעזר שטרן: לא אמרתי שהמנגנון שקיים היום הוא טוב, לא אמרתי שהמנגנון שקיים היום הוא מושלם

שמחה רוטמן: בואו נבנה ביחד מנגנון טוב, שיהיה מוסכם על כמה שיותר אנשים בעזרת השם

שמחה רוטמן:  אני כן רוצה בכל זאת אחרי האמירות העקרוניות, וחלק גם ירדו ממש לרזולוציות ולסעיפי חוק, חלקם דיברו על תפיסות עקרוניות, אני רוצה שכן ננסה לדבר אגב הסדרים

שמחה רוטמן:  אני חושב שזה יהיה טוב, אלא אם כן יש מי שרוצה הערה קצרה לפתיחה

שמחה רוטמן:  אל תחזרו על דברים שנאמרו, כי אני חושב שחלק גדול מהדברים, כולל אגב ביקורות שהשמעתם כבר התקבלו, מה שנקרא "once you done the sale stop selling"

שמחה רוטמן:  תשתדלו להיות ממוקדים, שנגיע גם למהות

שמחה רוטמן:  תני, אתה הראשון

תני פרנק: תודה, אני אהיה קצר

תני פרנק:  תודה רבה על הדיון

תני פרנק:  חבר הכנסת אלעזר שטרן, תודה על האזכור של סבא של סבא שלי, גם לאלעזר שטרן הזה תודה

תני פרנק:   סבא של סבא שלי היה הרב צבי פסח פרנק, אני קרוי על שם הבן שלו, שמואל תנחום, הוא היה רב העיר ירושלים

תני פרנק:  הוא לא נבחר על ידי מועצת הרבנות, למרות שהוא היה ממקימי הרבנות הראשית

תני פרנק:  יותר מזה, היו אנשים שהתנגדו לו ברבנות הראשית, שלא רצו שהוא ייבחר, והוא נבחר בכל זאת

תני פרנק:      השאלה היא, כמו שהרב שלוש אמר, ואני מחזק מאוד את מה שהרב שלוש אמר, השאלה היא איזה רב אנחנו רוצים

תני פרנק:      אני לא אחזור על דברים שנאמרו, כי הרב שלוש הציג את זה בצורה מאוד יפה, את הבעיה של הכפיפות, אבל אם אנחנו רוצים שהרב יהיה באמת רב שהוא לא פקיד, לא בגלל שיש לו כמה נהלים שהוא צריך למלא – וצריך אולי לקבוע נהלים אחידים – פתאום הוא צריך להיות כפוף בכל הלכותיו למועצת הרבנות הראשית

תני פרנק:  אני חושב שאנחנו לא רוצים את זה, אף אחד לא רוצה את זה

תני פרנק:      אני אגיד דברים אחרים שלא דיברתם עליהם, שניים-שלושה דברים ממש קצרים

תני פרנק:  דבר אחד, אם הרב הוא נבחר ציבור ואם הרב הוא לא פקיד, אנחנו רוצים שתושבי העיר ירצו אותו, אם תושבי העיר לא רוצים אותו, לא יהיה לו מנדט

תני פרנק:  צריך להבין שאנשים לא יודעים מי רב העיר שלהם, הוא לא משפיע עליהם

תני פרנק:  אני מדבר עם הרבה אנשים, שואל אותם מי הרב העיר שלהם, בדרך כלל התשובה היא "אין לי מושג", ואם כן, בתל אביב אומרים "הרב לאו"

שמחה רוטמן: ברוב הערים הם יהיו צודקים כי אין להם רב

תני פרנק: דווקא ברוב הערים הם לא צודקים, ובמקרה שהם כן יודעים, הם יודעים שיש איזה רב שכיהן, ומשום מה סיים את הכהונה שלו

תני פרנק:  אגב, אני לא חושב שרב לא יכול להמשיך לכהן אחרי גיל 75, כל עוד הכהונה שלו קצובה, הוא נבחר, הוא מקבל מנדט

תני פרנק:  אני לא חושב שצריך בהכרח לסיים את הכהונה בגיל 75, אפשר להמשיך הלאה

תני פרנק:      החשיבות של החוק הזה שאתם מביאים לשולחן היא לחשוב מה התפקיד שלו

תני פרנק:  אם הרב הוא פקיד שצריך למלא פקודות וצריך לקבל הנחיות מלמעלה, בסדר, אז תכפיפו, אז לא צריך את הרב, אפשר למלא פקודות גם בתור נציג

תני פרנק:  ראש המועצה הדתית יכול למלא את הפונקציה הזאת מצוין

תני פרנק:  אבל אם הוא קובע מדיניות הלכתית עצמאית, כמו שהיו רבנים בעבר, וגם אם יש רבנות ראשית, אנחנו רוצים שרבנים יהיו עצמאים, צריך לתת לו את המנדט, המנדט יגיע רק מהציבור

תני פרנק:      אני לא אכנס עכשיו לכל הפרטים של החוק עצמו, אבל כן הערה חשובה למה שהוזכר פה קודם

תני פרנק:  המערכת לא הייתה מושבתת בגלל ראשי הערים

תני פרנק:  כן, נתנו להם כוח

תני פרנק:  המערכת הייתה מושבתת, ודוח מבקר המדינה מ-2018, שהוזכר פה ממש בקצרה, אמר: לשכות השרים, לשכת השר אזולאי, לשכת השר נפתלי בנט, שהיה לפניו, לא פעלו מספיק כדי למנות רבני ערים

תני פרנק:  יותר מזה, לא פתחו הליכים במקומות שהם ידעו שאולי לא מתאים להם

שמחה רוטמן: גם את זה אנחנו מצמצמים

תני פרנק: מצוין

תני פרנק:  יש פה כמה אנשים שאולי היו מעורבים

שמחה רוטמן: לכישלון הזה אבות רבים בהקשר הזה

תני פרנק: הסיבה היא לא הסיפור של מי נמצא בגוף הבוחר

שמחה רוטמן: בחלק מהמקומות כך ובחלק מהמקומות כך

תני פרנק: אני אסיים את דבריי בזה

תני פרנק:  אני רק רוצה להעיר שצריך לשים ולקראת הדיונים הבאים יש עוד סעיף שלא דובר פה, סעיף שמאפשר בחירת רבנים תוך כדי מערכת בחירות לכנסת או תוך כדי מערכת בחירות לרשויות המקומיות

תני פרנק:  אני מקווה מאוד שהסעיף הזה לא יהיה על השולחן בקרוב

תני פרנק:  אנחנו נראה פה ראשי ערים שממנים רבנים יום לפני שהם נבחרים, אנחנו נראה פה ממשלות מעבר שממנות רבנים תוך כדי

תני פרנק:  תאמינו לי, בטווח הארוך אתם לא רוצים את הסעיף הזה

אלעזר שטרן: היושב-ראש לא ייתן את זה, גם בגלל שהטיעונים האלה בדיוק הובילו את הוועדה לדחות את הבחירות לרב הראשי, כדי שזה לא יהיה תוך כדי מערכת בחירות

אלעזר שטרן:  לכן לא יכול להיות שהיושב-ראש מצד אחד - - -     

שמחה רוטמן: פספסתי

שמחה רוטמן:  מה הציניות? יש לי הרגשה שפספסתי פה

אלעזר שטרן: שני אלעזר שטרן יכולים להסביר לך את הדבר הזה

אלעזר שטרן:  דבר אחד, השיקולים שעלו בחוק של בחירת הרבנים הראשיים - - -     

שמחה רוטמן: למה אני לא אסכים? דיברת בשמי

שמחה רוטמן:  אני תוהה למה אני לא אסכים

אלעזר שטרן: בגלל שקיבלת את הטיעון של מערכת בחירות

אלעזר שטרן:  מה שתני פרנק אמר עכשיו זה שהוא מקווה שהסעיף הזה יימחק מהצעת החוק הזאת, שגם תוך כדי מערכת בחירות אפשר לבחור רבני ערים

אלעזר שטרן:  אמרתי שזה הגיונות שמתנגשים

שמחה רוטמן: הכנסנו ככלל שלא בוחרים בתקופת מערכת בחירות

שמחה רוטמן:  זה דבר שהכנסנו

אוהד וייגלר: אלא אם מועצת הרבנות - - -     

שמחה רוטמן: אלא אם כן יש צורך דחוף

שמחה רוטמן:  צריך להבין את המקרה, אבל קבענו את הכלל שלא

ארז מלול: מה הבעיה?     

שמחה רוטמן: קבענו את הכלל שלא

שמחה רוטמן:  גם בנוגע לבחירות, לא קבענו כלל, אבל כן ניסינו לייצר מצבים שדברים כאלה ככלל לא יקרו, גם בנוגע לרבנים ראשיים וגם בנוגע - - -     

אלעזר שטרן: למה לתת אופציה?     

שמחה רוטמן: כי יכול להיות מקרה שכן תהיה סיבה

שמחה רוטמן:  מה הכלל? הכלל הוא שלא

שמחה רוטמן:  זה מה שהצענו

שמחה רוטמן:  אתה רוצה להגיד שצריך לצמצם את החריג, להגדיר את החריג, אני שומע

אלעזר שטרן: לא צריך להיות חריג

שמחה רוטמן: אני חושב שכמעט לכל דבר צריך שיהיה חריג

שמחה רוטמן:  מה שקורה כאשר אין חריג, באים אלינו בסוף לחקיקה פרסונלית

שמחה רוטמן:  אני מעדיף שבונים חריג, ומבנים שיקול דעת על החריג

שמחה רוטמן:  בבקשה

צילי אליצור נאה: אני ממרכז מנומדין למשפט יהודי ודמוקרטי בבר אילן

צילי אליצור נאה:  אנחנו מתעסקים עם הזהות היהודית והדמוקרטית של מדינת ישראל

צילי אליצור נאה:  לצערי אנחנו נמצאים בתקופה שבה התפיסה ששתי הזהויות האלה סותרות ומתנגשות

צילי אליצור נאה:  זו תפיסה שהולכת ומתעצמת בציבור

צילי אליצור נאה:  והצעת החוק הזאת לא מסייעת, אלא להפך

צילי אליצור נאה:  הצעת החוק הזאת מחמירה את התפיסה שיש כאן התנגשות, והפעם דווקא מהצד היהודי

צילי אליצור נאה:       אני אדבר בקצרה על שלוש נקודות

צילי אליצור נאה:  לגבי הליך הבחירה, דיברנו על הריכוזיות והשליטה שהצעת החוק הזאת מקנה בתהליך הבחירה לשלטון המרכזי על פני הציבור המקומי, ויכולת ההשפעה שלו על מי יהיה השר, תאפשר הצנחה של רבנים שהציבור לא מעוניין

צילי אליצור נאה:  זה דבר אחד

צילי אליצור נאה:      דבר שני, הייצוג הנשי גם נזכר, אבל פטור בלא כלום אי-אפשר

צילי אליצור נאה:  הייצוג הנשי בתהליכי הבחירה הוא סוג של כבשת הרש, כי התפקיד עצמו לא פתוח בפני נשים, אז עכשיו לבוא ולהוריד את רף הייצוג הנשי מ-40% מינימום לפחות מחצי מזה אם לא הרבה פחות, זו פגיעה קשה מאוד

צילי אליצור נאה:      הדבר השלישי, אופי התפקיד, כבר נאמר פה הרבה על ידי כבוד הרבנים, גם ברמה ההלכתית הבסיסית תפקיד של רב צריך להיות תפקיד כזה ש"לא תגורו מפני איש", ולהכפיף את הרב בחוק לסמכות דתית הלכתית ורוחנית עליונה זה זר לתפיסה הזאת

צילי אליצור נאה:       בהקשר שדיברתי עליו, מה שייווצר זו פגיעה באוטונומיה המינימלית ההלכתית שיש היום לרבנים, לספק איזו התאמה לתפיסה של הציבור המקומי שאותו הם משרתים

צילי אליצור נאה:  יש פה ניסיון ליישר ולהכפיף אותם למערך צבאי ולהתיישר לפי פקודות

צילי אליצור נאה:  יש פה קושי מאוד גדול

אליעזר רונן: השאלה היא פשוטה

אליעזר רונן:  גם את תסכימי שלא יכול להיות שנוהלי כשרות, כל עיר תעשה נהלים אחרים

אליעזר רונן:  אם את יודעת את הפסיקה בהלכות שבת, אני מבין שהרב המקומי הוא עצמאי, אבל כשאת מדברת על דברים כלליים - - -     

ארז מלול: ברבנות הצבאית יש נוהל אחד של הרבצ"ר

אליעזר רונן: החוק לא מדבר על הלכות שבת

צילי אליצור נאה: אני רק אשמח להשלים

שמחה רוטמן: בבקשה, תשלימי

צילי אליצור נאה: ברשות כבוד הרב וברשותכם, אני אשמח רק להשלים את דבריי

צילי אליצור נאה:  החוק כמו שהוא מנוסח כרגע ועבר בקריאה הטרומית, הוא קובע מדרג צבאי וסמכות רוחנית עליונה לכל דבר ועניין

צילי אליצור נאה:  כך החוק קובע כרגע

צילי אליצור נאה:  במתכונת הנוכחית אנחנו ממליצים להתנגד לכל ההסדרים האלה בהצעת החוק

צילי אליצור נאה:      בזה סיימתי להתייחס להצעת החוק, אני רק רוצה בהערה קטנה, בהקשר לדברים על בלעם שנאמרו כאן קודם, לומר שחז"ל קראו לבלעם נביא, וזה לא המצאה של אף אחד אחר, בספרי דברים

צילי אליצור נאה:  תודה

שמחה רוטמן: תודה רבה

ריקי שפירא רוזנברג: אני עורכת דין מהמרכז הרפורמי לדת ומדינה

ריקי שפירא רוזנברג:  אני אתייחס בקצרה, ואני לא אחזור על דברי חברותיי וחבריי

ריקי שפירא רוזנברג:      אני רוצה לחזור לנקודה שהעלה חבר הכנסת אלעזר שטרן

ריקי שפירא רוזנברג:  אני חושבת שבחברה דמוקרטית שמחוקקת חוק של שירותי דת, יש לצפות ששירותי הדת יתייחסו לכלל הציבורים, ולצרכים השונים שהם צריכים, והצעת החוק הזאת כמובן מנציחה את המונופול האורתודוקסי, ולא חושבת על זה שיש אנשים שירצו אולי לצרוך שירותי דת אחרים, כמו למשל קהילות רפורמיות וקונסרבטיביות, שמתקיימות בארץ, וגם הן זקוקות לשירותי דת, ואין שום סיבה להפלות אותן

ריקי שפירא רוזנברג:      אני אדגיש שהיו הליכים משפטיים, שכתוצאה מהם היום יש מימון לרבנים רפורמים וקונסרבטיבים, אבל המימון הזה עדיין לא זהה למימון שמקבלים רבנים אורתודוקסים, ויש היום אפליה מובנית בחוק, שבה המשכורות של הרבנים האורתודוקסים מוסדרים על פי חוק, ואילו המשכורות של רבנים קונסרבטיבים ורפורמים מועברים באמצעות תמיכות

ריקי שפירא רוזנברג:  במדינה דמוקרטית, שחורתת על דגלה ערכי חופש דת ושוויון, שזאת המדינה שלנו עדיין, מן הראוי שהחקיקה תתייחס לזה

ריקי שפירא רוזנברג:       הדבר הזה מאוד רלוונטי לעניין רבני השכונות

ריקי שפירא רוזנברג:  במסגרת אותם הליכים שבהם הגשנו עתירות ודרשנו שוויון בתקצוב של רבנים רפורמים וקונסרבטיבים, חזרה המדינה שוב ושוב ואמרה שהיא לא ממנה רבני שכונות, מכיוון שהיא נותנת לכל קהילה לבחור את הרב שמתאים לה, ואם קהילה מעוניינת ברב אורתודוקסי, היא תבחר ברב אורתודוקסי, ואם היא רוצה רב אחר, היא תבחר רב אחר, והמדינה תממן לפי הצרכים של הקהילה

ריקי שפירא רוזנברג:      לצערי הצעת החוק הזאת הולכת בכיוון הפוך לגמרי, ולא מכירה בזכות של קהילות להגדיר את אופי שירותי הדת שהן רוצות לצרוך, ובכך היא פוגעת בזכויות שלהם

ריקי שפירא רוזנברג:      אני רוצה רק לומר שוב, בהקשר של מי שמעוניין באמת להרים את קרן הרבנות ולא להוריד אותה, כאשר אתה נותן לאנשים חופש בחירה, ואתה מראה להם שהם יכולים לבחור בדרך שלהם, וכל דרך המדינה תכבד, אתה מעודד את הפריחה הרעיונית, הרוחנית, התרבותית, והתחרות רק מביאה להרמת קרן הרבנות ולא להורדתה

ריקי שפירא רוזנברג:      נקודה נוספת שאני רוצה להתייחס אליה היא העניין המשמעתי

ריקי שפירא רוזנברג:  הצעת החוק הזאת מבקשת להעביר את הסמכות בכל ענייני המשמעת של רבנים אל השר - - -     

שמחה רוטמן: לא נכון

שמחה רוטמן:  היא לא משנה את המצב הקיים בנושא משמעת

ריקי שפירא רוזנברג: היא משנה את זה, מכיוון שהיום זה רק רבני עיר, וההצעה הזאת קובעת שגם רבנים בדרגים נמוכים יותר - - -     

שמחה רוטמן: לא של רבני ערים

יהודה חשאי: זה הוספת עוד מנגנון

ריקי שפירא רוזנברג: אנחנו חושבים שזאת הצעה לא טובה, מכיוון שאנחנו מסתכלים היום על רבני ערים, אנחנו למשל ניהלנו הליך ארוך מאוד בעניין הרב שמואל אליהו - - -     

שמחה רוטמן: בגלל שחשוב לכם הפלורליזם בקרב הרבנות והפריחה הרוחנית שבאה איתו, ניהלתם הליך שירדפו רב על ההתבטאויות שלו כי אתם מאמינים מאוד בחופש

ריקי שפירא רוזנברג: היו התבטאויות גזעניות ומסיתות בניגוד לחוק, אדוני

ריקי שפירא רוזנברג:  יש חוק במדינת ישראל

שמחה רוטמן: אתם פשוט מאוד רוצים פלורליזם, לכן רדפתם רב על ההתבטאות שלו

ריקי שפירא רוזנברג: אנחנו מאמינים - - -     

שמחה רוטמן: לכן רדפתם רב על ההתבטאות שלו

שמחה רוטמן:  הכול בסדר

שמחה רוטמן:  רק שלפחות יהיה ברור לכולנו איפה אתם נמצאים

ריקי שפירא רוזנברג: אני רק רוצה להשלים את דבריי, אדוני

שמחה רוטמן: בבקשה

ריקי שפירא רוזנברג: אנחנו מאמינים שפלורליזם אינו סותר את קיום הוראות החוק

ריקי שפירא רוזנברג:  ואם הוראות החוק קובעות שאסור לעובד מדינה שמקבל משכורת מהמדינה להסית כנגד ציבור שלם ולהתבטא בגזענות, אז צריך לאכוף את הוראות הדין המשמעתי הזה, שהן הוראות לפי חוק

אלעזר שטרן: מה הבעיה עם זה?     

ריקי שפירא רוזנברג: למרות שיש לנו ניסיון שהשרים לצערי - - -     

שמחה רוטמן: לא חשבו כמוכם

ריקי שפירא רוזנברג: לא

ריקי שפירא רוזנברג:  בסופו של דבר המדינה הורתה להם לקיים את הוראות החוק, וכך אירע

ריקי שפירא רוזנברג:  זה הראה שכאשר אתה נותן דווקא לשר לקיים את הדבר הזה, אתה לא מבטיח את קיום הוראות החוק, בעוד שאם יש לך מנגנון נציבות, שהוא מנגנון שפועל לא על פי הוראה של שר כזה או אחר, המנגנון הזה יותר יעיל

ריקי שפירא רוזנברג:  ולכן אנחנו חושבים שזאת טעות לתקן את זה

שמחה רוטמן: תודה רבה

ריקי שפירא רוזנברג: הערה שלישית ואחרונה, ובזה אני אסיים

ריקי שפירא רוזנברג:  כולם אמרו פה שלוש הערות, אני לא אחרוג מחבריי

שמחה רוטמן: אין בעיה

ריקי שפירא רוזנברג: הערה שלישית היא דווקא בנוגע למשך כהונת הרב

ריקי שפירא רוזנברג:  אנחנו חושבים שזאת טעות לקבוע משך כל כך ארוך של כהונת רב

ריקי שפירא רוזנברג:  אם הציבור לא מרוצה מתפקוד הרב, אם תפקוד הרב הוא לקוי, ברגע שאתה קובע כהונה עד גיל 75, אתה תוקע מסמר שאתה לא יכול להוציא כאשר הוא לא משרת את הציבור

ריקי שפירא רוזנברג:  אנחנו חושבים שהרבה יותר ראוי שהכהונה תהיה קצובה לפי שביעות רצון הציבור

שמחה רוטמן: תודה רבה

יהודה חשאי: אני רוצה הערה אחת

יהודה חשאי:  הוזכר כאן הסיפור של הרב אליהו

יהודה חשאי:  נציבות הקבילה על הרבנים, דבר אחד, מכיוון שהנושא הזה נמצא אצל השר שלנו, לא כל מה שמתלוננים עליו גם הולך לקבילה

יהודה חשאי:  השר יקבל החלטה בימים הקרובים, ואנחנו נראה פתאום שהדברים נראים אחרת

יהודה חשאי:  לא כל אמירה שחושבים שאומרים על מכירת דירה היא אסורה על פי חוק, וזה יבוא לידי ביטוי

יהודה חשאי:      בחירת רבני השכונות לא באה להחליף את מנגנון רבני הקהילות

יהודה חשאי:  אנחנו באים להרבות תורה ולא להוריד תורה מעם ישראל, ולכן הדבר הזה ימשיך

יהודה חשאי:      אני כן יכול לומר לגברתי, שהם מקבלים תקצוב יתר ביחס ליחסם בקהילה

יהודה חשאי:  זה כבר לא בעיה - - -     

ארז מלול: משרד התרבות

ריקי שפירא רוזנברג: אדוני, אנחנו מקבלים תקצוב בחסר - - -     

יהודה חשאי: בנושא רבנים אזוריים הם מקבלים שקל לשקל כמו שרבנים אזוריים אחרים מקבלים, כך שאף אחד לא מקפח כאן

ריקי שפירא רוזנברג: היות שמדובר בתמיכות זה הרבה יותר מסובך, אדוני, והתקציב לא מגיע באותה צורה שהוא מגיע - - -     

יהודה חשאי: גם לרבני הקהילות זה מתמיכות

ריקי שפירא רוזנברג: נא לדייק

שמחה רוטמן: תודה רבה

יהודה חשאי: זה לא דרך המשרד שלנו, אתם מקבלים דרך משרד התרבות

שמחה רוטמן: עו"ד מירה סלומון, בבקשה

משה סולומון: תודה, אדוני

משה סולומון:  אני מהמרכז לשלטון המקומי

משה סולומון:  קיבלנו את המלצת יושב-ראש הוועדה, אנחנו נדבר - - -     

שמחה רוטמן: כשיגיעו הסעיפים הרלוונטיים

משה סולומון: בייחוד נוכח ההכרזה של יושב-ראש הוועדה על תיקון במבנה של ההרכב הבוחר של רבני העיר

משה סולומון:   נראה את הנושא ונגיב עליו

שמחה רוטמן: אני מעריך זאת מאוד

שמחה רוטמן:  תודה רבה

שמחה רוטמן:  אני כן רואה שאנחנו לא נספיק לצלול לסעיפים בשלב הזה, אז אני אתן למי שרוצה להכניס עוד מעט הצהרות פתיחה בנושא הזה

מלי טופצ׳יאשוילי: אני מהתנועה הישראלית

מלי טופצ׳יאשוילי:  אני רוצה להציג את התנועה שאני מגיעה ממנה

מלי טופצ׳יאשוילי:  אנחנו עוזרים לאזרחים להתארגן ולהשפיע על מה שקורה בשכונה ובעיר

מלי טופצ׳יאשוילי:  אנחנו מקדמים שינויים בשיטת הממשל, שיעביר יותר כוח והשפעה לאזרחים מן השורה

מלי טופצ׳יאשוילי:  אנחנו מטפלים בנושא של ביזור סמכויות, בחיזוק מנגנונים דמוקרטיים

מלי טופצ׳יאשוילי:  אנחנו מלווים 25 ועדי שכונה ב-19 מוקדים שונים בארץ

מלי טופצ׳יאשוילי:      אחד הדברים הראשונים שאני רוצה להתייחס אליהם זה נושא שהוזכר על ידי היועץ המשפטי של הוועדה בנושא של מערכת היחסים בין השלטון המרכזי לבין השלטון המקומי

מלי טופצ׳יאשוילי:      זה סוד גלוי שמדינת ישראל ידועה כאחת המדינות הריכוזיות ביותר ב-OECD, אבל לפני שאני אתייחס להצעת החוק הזאת ספציפית אני רוצה להתייחס למארג החקיקה שהחוק הזה מתקיים בה, איך השלטון הזה מגביר את האחיזה ואת השליטה ברשויות המקומיות ופוגע בעצמאות שלהן, ואנחנו יכולים לראות את זה בשלל דוגמאות

מלי טופצ׳יאשוילי:  למשל ביזור הסמכויות והרשויות המטרופוליניות שירד מחוק ההסדרים, אנחנו יכולים לראות את זה בחוק הארנונה, אנחנו יכולים לראות את זה גם בחוק טבריה, האחרון שעבר, שגם פוגע בהפרדה של הרשויות, ואנחנו יכולים לראות את זה בשלל חקיקות ויש עוד חקיקות נוספות

מלי טופצ׳יאשוילי:  גם החוק הזה מעניק יותר כוח למשרד לשירותי דת, וזאת במנותק לחלוטין לשיח עם הרשויות מהקומיות ועם הצרכים של התושבים בקצה

מלי טופצ׳יאשוילי:      לא רק העניין של הגדלת הסמכויות וריכוז הסמכויות במשרד הדת זה הנושא המרכזי פה, אחד הנושאים המרכזיים בחברה הישראלית זה גם מידת השסעים והמתחים שיש בחברה הישראלית

מלי טופצ׳יאשוילי:  סעיף 2(א) קובע ש"מועצת הרבנות הראשית לישראל תהווה הסמכות ההלכתית והרוחנית העליונה" בכל הקשור לביצוע תפקידם של הרבנים, מנוגדת לתפיסה גם של הביזור וגם של הפחתת השסעים

מלי טופצ׳יאשוילי:       הציבור הישראלי נע בין חילוניות, דתיים, דתיים לאומיים, חרדים, זה לא ציבור אחד

שמחה רוטמן: מסורתיים

שמחה רוטמן:  זה הציבור הגדול בישראל לדעתי

מלי טופצ׳יאשוילי: נכון

מלי טופצ׳יאשוילי:  אני אישית מגיעה מהציבור הזה דרך אגב

מלי טופצ׳יאשוילי:  באמת יש ציבור מאוד מאוד מגוון

מלי טופצ׳יאשוילי:  בסופו של דבר רבני ערים ורבני שכונות, בעמם הם חיים, והשאלה אם זה יגביר את השסעים בחברה הישראלית או יוריד את השסעים בחברה הישראלית, זאת גם נקודה שצריך לחשוב עליה

מלי טופצ׳יאשוילי:      אני רוצה להתייחס לנקודה ספציפית בחוק, שאף אחד לא התייחס אליה, הנושא של הגדרת שכונה

מלי טופצ׳יאשוילי:  במסגרת סעיף 1 לחוק יש הגדרה למונח שכונה, כ"יחידת מגורים עירונית הכוללת מקבץ רחובות - - - ובהיקף אוכלוסייה של 15,000 תושבים ויותר" ויש התייעצות עם שר הפנים

מלי טופצ׳יאשוילי:  כלומר, האם החוק הזה הוא המקום הנכון להגדיר מה היא שכונה? לא רק האם החוק הזה הוא המקום הנכון להגדיר מה היא שכונה, ולא בפקודת העיריות דרך אגב, ולא בוועדת הפנים, בנוסף, למה החוק הזה קובע מה היא שכונה לצורך מאוד מאוד צר של מינוי רבני ערים? אנחנו פועלים להגדרת שכונה

מלי טופצ׳יאשוילי:  הלוואי והיו פועלים להגדרת שכונה, כדי להגדיר שכונה, כדי להבין האם הצרכים של התושבים מבחינות שונות נענים, האם השירותים ניתנים

מלי טופצ׳יאשוילי:  הדבר הזה גם משפיע על אזורים סטטיסטיים

אלעזר שטרן: שאלה מצוינת

מלי טופצ׳יאשוילי: זה משפיע על הערכות תקציביות

מלי טופצ׳יאשוילי:  למשל בחוק הארנונה הייתה התייחסות לאזורים סטטיסטיים וככה בחנו איך מחוקקים את החוק הזה

מלי טופצ׳יאשוילי:  השאלה איך הגדרה של שכונה תשפיע על יתר החקיקות

מלי טופצ׳יאשוילי:      לסיכום דבריי, אנחנו מתנגדים לחלקים מסוימים בחוק

מלי טופצ׳יאשוילי:  בדיוני ההמשך נעמיק בהם יותר

שמחה רוטמן: תודה רבה

ליאת קליין: רוב הדברים פה נאמרו

ליאת קליין:  יש לנו הרבה מה לומר, אבל לאורך הדיונים ולאורך הסעיפים כמעט על כל אחד מהסעיפים יש לנו מה להגיד

ליאת קליין:      אני אחזור על הנקודה המרכזית פה

ליאת קליין:  כל הליך הבחירה הקיים היום של רבני ערים משקף איזון בריא ואמיתי של הצרכים של הקהילה

שמחה רוטמן: שלא עובד

ליאת קליין: שנייה

שמחה רוטמן: תודה

מתן כהנא: התקנות החדשות עובדות מצוין

שמחה רוטמן: כמה מינית לפיהן?     

ליאת קליין: אני מדברת על זה שהכוח נמצא אצל הקהילה, והמשרד משמש כמעין רגולטור

ליאת קליין:  אגב, זה מה שהיה קיים בקהילות ישראל מאז ומעולם, שהקהילות בחרו את הרב שישרת אותן

ליאת קליין:  ככה האופי של בחירת רב ביהדות לדורותיה, וכל ההיפוך של הדבר הזה שמנסים לעשות פה וההצנחה פוגעת ברבנות

ליאת קליין:      כבר היום, ובצער רב אני אומרת, ממקום שבאמת רוצה לחבר בין אופייה היהודי והדמוקרטי של המדינה, האמון של הציבור ברבנות ובכל מוסדות הדת נמצא בשפל של כל הזמנים

ליאת קליין:  חבל שדווקא בממשלה הזאת, בכנסת הזאת, ניתן לזה יד

ליאת קליין:  אם החוק הזה בא לתקן ולעשות טוב, אסור שההסדרים האלה יפגעו בדבר החשוב והמרכזי הזה

שמחה רוטמן: תודה רבה

מתן כהנא: התקנות שאני תיקנתי ריפאו את כל החוליים שגרמו לעיכובים: הדבר של נציגי בתי הכנסת שגרם לבוקה ומבולקה, וגם הדבר הזה שגם ראש העיר וגם השר יכולים לעצור אחד את השני מלמנות

שמחה רוטמן: הרבע של המינוי על ידי מועצת העיר, המועצה יכולה לחסום, וראש העיר יכול לא להעלות את זה לדיון, לא לבחור את הנציגים

שמחה רוטמן:  זה גם בתקנות שלך

מתן כהנא: גם בתקנות הנוכחיות זה עדיין נשאר

שמחה רוטמן: בתקנות שלך ראש העיר הוא עדיין שחקן וטו

מתן כהנא: עדיף שלא יהיו שחקני וטו

ארז מלול: אז תיקנו את זה

מתן כהנא: אני ענייני, חבר'ה, איפה שיש תיקונים והתיקונים האלה חשובים

מתן כהנא:  שאלת למה מיניתי רק שניים, כי פשוט לא הספקתי, אבל היה ברור לכולם שמרגע שהתקנות האלה תוקנו – גם ש"ס, גם מנכ"ל המשרד אמר שאלה תקנות שאפשר לרוץ איתן קדימה ולמנות

מתן כהנא:  מיניתם איתן

מתן כהנא:  הם אפילו מינו שני רבנים ציונים דתיים בקריית ארבע - - -     

ארז מלול: מה זה "אפילו"? מלכתחילה

שמחה רוטמן: אני לא נותן לאנשים פה לדבר בשם אחרים, ואתה גם תלווה אותנו בהמשך הדיונים

שמחה רוטמן:  תודה רבה

שמחה רוטמן:  אנחנו נודיע על הישיבה הבאה, היא כנראה תהיה ביום חמישי

שמחה רוטמן:  אני אעדכן את הלו"ז בהמשך

שמחה רוטמן:  תודה רבה לכל הנוכחים, לכל הדוברים ולצוותים

שמחה רוטמן:  ישיבה זו נעולה