ועדת הכספים, כנסת 25, פרוטוקול מספר 187, 2023-07-04 00:00

משה גפני: צוהריים טובים, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכספים

משה גפני:  אני מבקש לסכם את הישיבה הקודמת

שולמית אלוני: עצרנו בסוף עמוד 1411

שולמית אלוני:  היו כמה נושאים שעלו תוך כדי הדיון בישיבה הקודמת

אימאן ח'טיב יאסין: 	שאלה כללית לגבי ההצעה הזאת שחל עליה דין רציפות משנה שעברה

משה גפני: מהקדנציה הקודמת

אימאן ח'טיב יאסין: האם יש אפשרות להחיל את ההצעה הזאת רטרואקטיבית ממתי שההצעה עברה בקריאה ראשונה?       

משה גפני: עכשיו מכינים את ההצעה לקריאה שנייה ושלישית

משה גפני:  כל הכללים שחלים על קריאה שנייה ושלישית בכל חוק, בין אם הוא בא כתוצאה מהחלת רציפות ובין אם הוא בא מדיונים רגילים של קריאה ראשונה או אפילו קריאה טרומית, חלים גם עכשיו

אימאן ח'טיב יאסין: אפשר להציע שהתקופה של החלת החוק הזה תהיה - -     

שולמית אלוני: הארכנו אותה

שולמית אלוני:  לקחנו את התקופה שמלכתחילה הייתה אמורה להיות והארכנו את תקופת ההטבה כך שהיא תחול עד תום 2026 במקום עד תום 2025

אימאן ח'טיב יאסין: אני לא מדברת על הסוף של התקופה, אני מדברת על ההתחלה של התקופה

משה גפני: היא מדברת על רטרואקטיבי

שולמית אלוני: מכיוון שמדובר בהטבות - -     

אימאן ח'טיב יאסין: למה לא? ישנם אנשים שהשקיעו בעת שההצעה הזאת הוגשה

משה גפני: הנושא שאת אומרת עכשיו יובא לדיון

משה גפני:  תעלי את העניין הזה, נדבר, ויכול להיות שיהיה אפשר או אי אפשר יהיה

שולמית אלוני: אני חוזרת אחורה לדברים שהתעוררו תוך כדי הדיון ורשות המסים אמרה שהיא תבחן לקראת הדיון הבא

שולמית אלוני:  אני חוזרת לסעיף 1(א)

שולמית אלוני:  בהגדרה של השקעה בחברת מו"פ הייתה הצעה לכלול מכשירים והתבקשתם להביא נתונים

שולמית אלוני:  אולי כדאי שתציגו את הנתונים כבר בשלב הזה

אליעזר קפלן: 	הנתונים שנתבקשנו להביא הם נתונים סטטיסטיים לגבי ביטול ההטבות במסלולים הישנים  שפגו תוקף בסוף 2019

אליעזר קפלן:  היה לנו את המסלול של היחידים שהשקיעו בחברות מטרה ובחברות מתחילות

אליעזר קפלן:  אנחנו מדברים על כ-3,000 בקשות לניכוי בשנים 2011 עד 2021, שאלו שתי הוראות שעה שהתמשכו

אליעזר קפלן:  אמנם זה הסתיים ב-2019, אבל מכיוון שתקופת ההטבות מתפרסת על שלוש שנים ראינו את הניכויים האלה גם ב-2020 ו-2021

אליעזר קפלן:  אנחנו מדברים פה על השקעה ממוצעת של כ-300,000 שקלים למשקיע

אליעזר קפלן:  זה יכול להיות רלוונטי לנו לדיון לגבי גובה ההשקעה

אליעזר קפלן:  לגבי ניצול של סעיף 21, של חברות שרכשו חברות, בסך הכל אושרו ארבע בקשות כאלו בסכום של כ-245 מיליון דולר

אליעזר קפלן:  המסלול של רכישת חברות זרות לא היה קיים בהסדר הישן, וגם פטור ממס על ריבית לא היה קיים בהסדר הישן, לכן אין נתונים על הדברים האלה

אליעזר קפלן:  גם סעיף 92(א) לא נוצל בהוראת השעה הקודמת בכלל, לכן אין לנו נתונים

משה גפני: מה קרה ב-2017,2018 ו-2019 שלפני זה היה פחות ואחרי זה היה פחות?     

אליעזר קפלן: מ-2016 נכנסה הוראת שעה חדשה שבה שונו ההגדרות

אליעזר קפלן:  בהתחלה זו רק הייתה חברת מטרה

אליעזר קפלן:  בחברה מתחילה שינינו את ההגדרות ושונו חלק מהתנאים, כמו למשל המבנה של הסנקציות, דברים כאלה, מה שעודד משקיעים לשים יותר כסף

אליעזר קפלן:  קרו שם שינויים שעודדו הזרמת השקעות

אליעזר קפלן:  את התיקונים האלה אימצנו בחקיקה חדשה בהצעת החוק

שולמית אלוני: בהגדרה "חברה מועדפת" אמרתם שתבדקו לגבי אחוז הבעלות של חברה ממשלתית ותחזרו עם תשובה

מיכאל איתן: 	החברה בבעלות ממשלתית מלאה מוגדרת בחוק כחברה שהיא 100% בהחזקה ממשלתית

משה גפני: אמרתם את זה בישיבה הקודמת

ינון אזולאי: שאלנו אם זה חברות שהן רק חלק חברה ממשלתית, כלומר, חברה שהיא חלק מחברה ממשלתית אתם יכולים גם

מיכאל איתן: כן

ינון אזולאי: אפילו שזה 90% חברה ממשלתית

ינון אזולאי:  רק מלאה לא יכולה

מיכאל איתן: חברה בבעלות ממשלתית מלאה מוגדרת כ-100% אחזקות ממשלתיות

שולמית אלוני: בהגדרה של חברת מו"פ, דובר על זה שרשות המסים ורשות החדשנות יבחנו את השארת הסכום הכולל של 12 מיליון שקלים ושיורידו את פסקה (4)

אליעזר קפלן: התקרות האלו היו קיימות גם בהסדר הקודם של חברה מתחילה

אליעזר קפלן:  אנחנו לא מעוניינים להוריד את התקרה של ההכנסות, כי אנחנו רוצים שהחברות שיזכו פה להזרמת כספים להשקעות יהיו חברות מתחילות

ינון אזולאי: את זה אמרתם בפעם הקודמת

ינון אזולאי:  השאלה אם הייתה עוד חשיבה

אליעזר קפלן: זה אחרי חשיבה

מיכאל איתן: ההגדרה של בחינת התנאי נעשית בהתאם לתום שנת המס שקדמה להשקעה, בניגוד לחוק הקודם שבו בחנו את זה רגע לפני ההשקעה

מיכאל איתן:  הייתה פה איזו שהיא הקלה

מיכאל איתן:  המטרה הייתה ליצור איזה שהוא מנגנון של חברות מתחילות

מיכאל איתן:  חברה שהצליחה להביא הכנסות טכנולוגיות, הכנסות ממכירת המוצר שלה במעל למיליון דולר, שזה ארבעה וחצי מיליון שקלים, היא חברה שיכולה להתחיל לבנות את עצמה, היא לא צריכה את העידוד

שלומית דולא: 	האם בגלל שיש מורכבות מבחינת החלוקה של ההכנסה הטכנולוגית, הכנסה שמיוחסת לייצור, אפשר להעלות את הסכום ולכלול הכנסה מהמפעל? לתת אישור רואה חשבון על כל הכנסה טכנולוגית כשיש עוד סוגים של הכנסות בתוך מפעל - קצת יותר מורכב

מיכאל איתן: האם את מתכוונת להוסיף עוד דברים שייצרו מגבלה יותר קשה?      

שלומית דולא: 	לא

שלומית דולא:  התכוונו שזה יישאר 12 מיליון, שזה הכנסות מהמפעל

מיכאל איתן: ההכנסות של המפעל הן אותן הכנסות טכנולוגיות

מיכאל איתן:  אם אנחנו מדברים על חברות תוכנה, זה באמת מתן זכות שימוש בתוכנה או מתן זכות שימוש בפטנט

מיכאל איתן:  אם יש לך הכנסות שמיוחסות לייצור שהן לא בתוך ההגדרה של הכנסה טכנולוגית, הן ייכנסו לרף של ה-12

מיכאל איתן:  הרף של ה-12 נועד אם פתאום הייתה לך הכנסת מימון, הכנסת ייצור, נועד לאפשר לך את הגמישות

מיכאל איתן:  כשאני בודק את הפעילות של החברה ואת הכנסות המחזור מהפעילות הטכנולוגית שלה, שזה ה-core של הפעילות שלה, זה מוגבל לארבעה וחצי מיליון

שולמית אלוני: בפסקה (2) מדובר על כך שהשותפות הוקמה בפרויקט לשם השקעה ייעודית בחברה אחת בלבד שהיא חברת מו"פ, כששם הייתה בקשה להעלות את זה מחברה אחת למספר גבוה יותר של חברות

אליעזר קפלן: התנגדנו לזה כבר בדיון הקודם, כי אנחנו חושבים שברגע שאנחנו מבטלים את התנאי של השקעה ייעודית אנחנו מאפשרים את ההטבה גם לקרנות הון סיכון, וזאת לא הייתה הכוונה

מיכאל איתן: הנושא הזה של השותפות לא בא להכניס גופי השקעה שבמהות שלהם הם משקיעים, אלא בא לתת פתרון למצבים של משקיע שבא עם סכום יחסית קטן והחברה אומרת: אני דורשת מינימום השקעה גבוה יותר

מיכאל איתן:  את אותם קטנים שמתאגדים ביחד לשותפות ומשקיעים באותה חברה באנו ואמרנו שנאפשר להכניס

מיכאל איתן:  לא חיפשנו את החברות שמגיעות לקרנות הון סיכון ולסבבי השקעה משמעותיים

ישי פרלמן: 	(ד) זיכוי ממס שלא נוצל בשנת מס, יהיה אפשר לנצלו בשנות המס הבאות 	בזו אחר זו

ישי פרלמן:      הכוונה פה למקרים בהם למשקיע אין הכנסות מספיק גבוהות כדי לנצל את הזיכוי באותה שנת מס והוא יוכל לנצל את זה בשנים הבאות

משה גפני: הוא מעביר את זה לשנה אחרת?     

אליעזר קפלן: 	 למשקיע יש את האפשרות לנצל את ההטבה על פני שלוש שנים

משה גפני: בתוך השלוש שנים הוא יכול לעבור משנה לשנה

מיכאל איתן: גם מעבר לשלוש שנים

ישי פרלמן: 	(ה) בחישוב ההכנסה החייבת או רווח ההון במכירת מניות החברה,  	בידי משקיע שקיבל זיכוי ממס בשל השקעה מזכה לפי סעיף זה,  	יופחת מהעלות או מהמחיר המקורי, לפי העניין, סכום ההשקעה 	שניתן בשלו זיכוי ממס כאמור; נמכר חלק מהמניות, יופחת  	מהעלות או מהמחיר המקורי חלק יחסי של סכום ההשקעה  	כאמור, כיחס חלקן של המניות שנמכרו לכלל המניות שהוקצו 	למשקיע תמורת ההשקעה המזכה

ישי פרלמן:      ההקלה פה היא סוג של דחיית מס

ישי פרלמן:  בשביל לא לקבל את זה פעמיים, כפל הטבות, אנחנו מגדילים את רווח ההון באותו סכום שהוא קיבל בשבילו זיכוי וכך נוצר המנגנון של דחיית מס

שולמית אלוני: מה הוא המחיר המקורי?     

מיכאל איתן: המחיר המקורי הוא עלות ההשקעה שבגינה הוא מקבל את הזיכוי

שולמית אלוני: לא צריך להגדיר את זה?     

מיכאל איתן: זה מוגדר בסעיף 88 בפקודה

שולמית אלוני: הבעיה היא שלפקודה יש כמה פרשנויות

ישי פרלמן: בסעיף 1, בהגדרות, יש סעיף שאומר שכל מונח שלא מוגדר יפורש - -      

שולמית אלוני: כיוון שבפקודה זה קיים בכמה משמעויות שונות, בכמה סעיפים - -     

ישי פרלמן: זה מפנה לסעיף 88

שולמית אלוני: אבל יש גם את סעיף 21 ואת 64(א)(1) שבהם יש התייחסות למחיר מקור

ישי פרלמן: לכן זה מפנה לסעיף 88

ישי פרלמן:      (ו) קיבל המשקיע מחברת המו"פ, במהלך התקופה שממועד ההשקעה עד תום תקופת ההטבה, סכום כלשהו, במישרין או בעקיפין, יופחת  הסכום האמור מחישוב סכום ההשקעה המזכה לעניין זה; הוראות סעיף קטן זה לא יחולו על הכנסה חייבת לפי סעיף 2(1) לפקודה,  ששולמה למי שאינו עובד החברה; לעניין זה, "עובד" – לרבות נושא משרה כהגדרתו בחוק החברות, התשנ"ט-1999"

ישי פרלמן:      הסעיף הזה אומר שברגע שקיבלת כסף חזרה מאותה חברה, הכסף הזה יופחת מסכום ההשקעה המזכה שלך

שולמית אלוני: מה זה סכום כלשהו?      

ישי פרלמן: כל כסף שקיבלת מהחברה

ישי פרלמן:  אם יש לך הכנסה מעסק או ממשלח יד שקיבלת מהחברה, כמו עורך דין או רואה חשבון שנתן שירותים לחברה והחברה שילמה לו את התשלום עבור השירות, זה לא יהיה

ישי פרלמן:  זה נועד כדי לאפשר לאנשים שמכירים את החברה מכוח כל מיני הסכמים עסקיים שנעשו, להשקיע ולקבל את ההטבה ושהתשלום שהם מקבלים לא יפגע להם בהטבה

שולמית אלוני: מה לגבי דיבידנד?      

ישי פרלמן: זה כולל דיבידנד

ישי פרלמן:  זו הדוגמה הקלאסית לכפל הטבה

שלומית דולא: אנחנו חושבים שצריך לעודד גם השקעות של עובדים בחברה

שלומית דולא:  אני לא רואה סיבה שמנכ"ל של חברה שהוא בעל מניות לא יקבל את ההטבה אם הוא משקיע בחברה כמו כל נותן שירות אחר לחברה

מיכאל איתן: המטרה פה היא ליצור איזה שהוא איזון בין שחיקת בסיס המס, שזו העלות שנופלת על התקציב, לבין התועלת שנובעת מהחוק

מיכאל איתן:  אני מאפשר לך לקבל את הכסף בחזרה בתנאי שאתה לא בתוך החברה עצמה, בתנאי שאתה נותן שירותים חיצוניים ושילמת את המס על ההכנסה שלך

מיכאל איתן:  עובד הוא מישהו שחי את החברה, הוא מישהו שנמצא בחברה ובהרבה מקרים גם יכול להיות קרוב של החברה

נדב נגר: המטרה הכוללת היא להזרים כסף חדש לחברות על ידי משקיעים, לא תחלופה של הוצאות של עובדים, של נותני שירותים וכו'

נדב נגר:  אנחנו נרצה להרחיב את מי שנותן שירותים לעניין סעיף 2(1)

משה גפני: איפה תעשו את זה?     

אורית פרקש הכהן: מה אתה רוצה לצמצם?     

נדב נגר: הכוונה שלא יהיה נותן שירותים רוטיני, קבוע

משה גפני: אנחנו לא נאשר את זה

משה גפני:  אם אתם רוצים להוסיף עוד דברים כך שאדם לא יוכל לעשות שום דבר, אנחנו לא נסכים

משה גפני:  תבדקו את עצמכם עוד הפעם

נדב נגר: המטרה היא להזרים כסף חדש לחברות ממשקיעים

משה גפני: ולכן הסכמנו למה שכתבתם

אורית פרקש הכהן: המטרה היא לעודד השקעות באנג'לים

אורית פרקש הכהן:  נכון שהדגש הוא על כסף חדש, אבל צריך להיזהר לא לצמצם כאן יותר מידי

נדב נגר: המטרה שייכנס כסף חדש של משקיעים

נדב נגר:  אנחנו רוצים לחדד שה-2(1) לא נוגע למישהו שנותן שירותים באופן קבוע לחברה, כי אז אנחנו שוב פעם מגיעים למצב שלא ייכנס כסף חדש

אורית פרקש הכהן: אבל בזה אתה יכול לשלול משקיעים אסטרטגיים שבאיזה שהוא הקשר נותנים שירותים לחברה

אורית פרקש הכהן:  אני לא חושבת שהתיקון הזה נכון

אורית פרקש הכהן:  את זה תיישמו ביישום של הכללים, ביישום של החוק

אורית פרקש הכהן:  לא הייתי מצמצמת את זה

מיכאל איתן: המטרה פה היא לצמצם בצורה מאוד קטנה את המקרים של העובדים שהם לא תחת תלוש משכורת אלא תחת חשבונית

משה גפני: אני לא אצביע בעד זה

ישי פרלמן: 	(ז) זיכוי ממס שניתן למשקיע שהוא שותפות בשל השקעה מזכה, ייוחס 	לשותפים בשותפות, בהתאם ליחס ההשקעה הכספית של כל שותף  	בשותפות לכלל ההשקעה הכספית בשותפות

ישי פרלמן:      	פה זה סעיף שקשור למיסוי השותפויות

ישי פרלמן:  יש מקרים בהם יש אדם שהוא שותף לשותפות מזה שהוא נותן שירותים, שאז מיוחס לו חלק מההכנסות של השותפות

ישי פרלמן:  פה ההטבה ניתנת בעבור השקעת הון

ישי פרלמן:  אנחנו רוצים לוודא שההשקעה מגיעה למי שבפועל הוא זה שהשקיע את ההון, שזה בדומה למה שנעשה בתקנות לניכוי שותפות נפט

ולדימיר בליאק:   מתי נקבע היחס? מה אם הוא משתנה?     

ישי פרלמן: אסור לו להשתנות

שולמית אלוני: מה קורה אם הוא משתנה?     

אליעזר קפלן: זה נחשב להפרה של התנאים

ולדימיר בליאק: זה שולל את ההטבה?     

אליעזר קפלן: נכון

מיכאל איתן: שינוי בשיעורים משקף מכירה של אחד הצדדים

מיכאל איתן:  אני רוצה שתחזיק במניות לאורך כל התקופה

ולדימיר בליאק: כלומר, יש פה אירוע מס נוסף

מיכאל איתן: בדיוק

ישי פרלמן: 	(ח)	(1) נודע לחברה כי חדל להתקיים בה, לפני תום תקופת ההטבה,  		תנאי מהתנאים האמורים בפסקאות (2) ו-(5) עד (7) להגדרה  		"חברת מו"פ" שבסעיף 1, תדווח על כך למשקיע ולמנהל, עד  		למועד הגשת הדוח לפי סעיף 131 לפקודה לגבי השנה שבה  		נודע לחברה על כך שחדל להתקיים התנאי כאמור

משה גפני: מה זה התנאים בפסקאות?     

מיכאל איתן: המטרה הייתה ליצור איזה שהוא מנגנון מאזן שמאפשר לנו, לרשות המסים, לבחון את התקיימות התנאים ולשלול את ההטבה כאשר יש הפרה, כאשר יש אי עמידה בתנאים

שולמית אלוני: תתייחס לעניין ההתיישנות, לרצון שלכם להתגבר על סעיפי ההתיישנות

מיכאל איתן: התנאים שאנחנו דורשים שיתקיימו זה שהחברה בפועל נשארת חברת מו"פ, חברה ישראלית, חברה שבאמת ה-IP נמצא והכל

מיכאל איתן:  היה לנו קושי, גם בחוק הישן של 2011 וגם בחוק של 2016, למצוא איך אנחנו יודעים על ההפרה וממי אנחנו שוללים את ההטבה, האם מהמשקיע שקיבל את ההטבה או מהחברה שהיא זאת שאחראית על העמידה בתנאים

מיכאל איתן:  אחרי המון המון עבודת מטה עם התעשייה עצמה הבאנו איזה מנגנון שבא ואומר שמאחר והחברה היא זאת שיודעת מה קורה אצלה והמשקיע הוא זה שמקבל את ההטבה, נשלול את ההטבה מהמשקיע והחברה חייבת להודיע לנו על ההפרה הזאת

מיכאל איתן:  כשהיא מודיעה לנו על ההפרה הזאת, אוטומטית אנחנו יודעים לשלול את ההטבה מהמשקיע

ינון אזולאי: באיזה חלק אתם חושבים שהיא יודעת מההפרה הזאת?     

מיכאל איתן: ברגע שהיא רואה שאחד מהתנאים שם לא מתקיימים היא חייבת להודיע לרשות המסים

ינון אזולאי: בשנה העוקבת זה קורה?         

מיכאל איתן: זה  קורה ברגע שהיא מגישה את דוח המס שלה, את הדוח הכספי שלה

שולמית אלוני: התנאים הם שהשליטה של עסקיה וניהולה מופעלים בישראל, שסעיפים 64א ו-64א(1) לא חלים עליה, שהיא לא קיבוץ, שהיא מנהלת פנקסים קבילים, שהיא מגישה דוחות, שהיא ובעל תפקיד בה לא הורשעו 10 שנים קודם

שולמית אלוני:  התנאי שבפסקה (5) זה שהוצאות המו"פ היו בשיעור של 7% לפחות, ש-20% או יותר מעובדיה הם עובדים שמלוא שכרם שולם ונרשם כהוצאת מו"פ או מעסיקה 200 עובדים, שקרן הון סיכון השקיעה בה שמונה מיליון שקלים והיא לא שינתה את תחום עיסוקה, שהכנסותיה בשלוש השנים הקודמות עלו ב-25% בממוצע, שמספר העובדים שלה גדל

שולמית אלוני:  פסקה (6) מדברת על זה ש-70% לפחות מהוצאות החברה היו הוצאות שהוצאו לשם פיתוח של נכס לא מוחשי

שולמית אלוני:  פסקה (7) מדברת על זה שהנכס בפיתוח וכל הזכויות הנובעות ממנו הן בבעלות החברה

שולמית אלוני:  באיזה שלב זה ביחס לכל אחד מהתנאים?      

מיכאל איתן: ברגע שהחברה יודעת שהייתה הפרה היא חייבת להודיע לרשות המסים

מיכאל איתן:  יש דברים שהיא יודעת באופן מיידי, כמו מכירת IP

מיכאל איתן:  למה ההתיישנות? ההתיישנות מגיעה כי הרבה פעמים תבעתי את ההטבה - -     

ינון אזולאי: אחרי כמה זמן קורית ההתיישנות?     

מיכאל איתן: נניח שהמשקיע שם את הכסף בשנת 2023 ומגיש את הדוח במהלך 2024

מיכאל איתן:  אם החברה לא עמדה בתנאי במהלך 2026, 2027 היא צריכה להודיע לפקיד השומה

מיכאל איתן:  המטרה היא להחזיר את ההטבה כי החברה לא עמדה בתנאי

מיכאל איתן:  עד שהיא ראתה את זה, עד שהיא שמה לב לזה ודאגה להודיע למנהל רשות המסים ולך שאתה צריך לתקן את הדוח יכול להיות ששנה מסוימת התיישנה למרות שנקבעה בה הטבה שלא אמורה להיתבע בגלל ההפרה הזאת

מיכאל איתן:  זאת המטרה של ההתיישנות

מיכאל איתן:  יש הפרות שהיא יודעת לזהות במיידי, יש הפרות שהיא תדע לזהות רק עם הגשת דוח המס שלפעמים יכול להימשך שנה או שנתיים לאחר שנת המס שעליה אנחנו מגישים את הדוח

ינון אזולאי: מה זמן ההתיישנות?     

מיכאל איתן: ארבע שנים מתום השנה שהגשת את הדוח

ינון אזולאי: אם חלה טעות וכן מגיע לו, תוך כמה זמן הוא יכול לדרוש את זה אחורה?     

מיכאל איתן: ברגע שהוא מגיש את הדוח המתקן אני אוטומטית נותן לו תאריך הגשה חדשה שממנו אני סופר תאריך התיישנות חדש

ינון אזולאי: גם של ארבע שנים?         

מיכאל איתן: כן

ישי פרלמן: 	(2) נודע למשקיע כי חדל להתקיים תנאי מהתנאים האמורים בסעיף קטן (ב) 	לקבלת זיכוי ממס, או כי סכום ההשקעה המזכה הוקטן לפי הוראות סעיף  	קטן (ו), יודיע על כך לפקיד השומה בתוך 90 ימים מהיום שבו נודע לו על  	אי התקיימות התנאי או על הקטנת סכום ההשקעה כאמור

ישי פרלמן:      פסקה (1) זה התנאים שהם רלוונטיים לחברה, שהחברה יודעת לגביהם, ופסקה (2) מדברת על תנאים שהם רלוונטיים למשקיע

ישי פרלמן:  אם נודע למשקיע לא צריך להודיע, ואם נודע לחברה, החברה צריכה להודיע

ישי פרלמן:          	(3) נודע לפקידה השומה כי חדל להתקיים תנאי מהתנאים האמורים  	בסעיף קטן (ב) לקבלת זיכוי ממס, או כי סכום ההשקעה המזכה 	הוקטן לפי הוראות סעיף קטן (ו), יבטל את הזיכוי ממס שניתן  	למשקיע או יקטינו, למפרע, ויתקן את שומות המשקיע בהתאם; 	תוקנו שומות המשקיע לפי פסקה זו, יחויב המשקיע בתשלום המס 	הנוסף בשל התיקון כאמור בתוספת הפרשי הצמדה וריבית עד  	מועד התשלום

ישי פרלמן:      לא מדובר פה בסנקציה, מדובר בתיקון

משה גפני: אם לא נודע לו?     

ישי פרלמן: אם לא נודע לו, פקיד השומה יודיע לו

משה גפני: מה קורה אם אני לא יודע?      

מיכאל איתן: (4) ו-(5) מטפלים במקרים האלה

נדב נגר: אם למשקיע לא נודע, צריך לבחון ממה זה קורה

נדב נגר:  אם לא נודע לו בגלל שהחברה לא הודיעה לו אבל הודיעה לפקיד השומה, אז אנחנו בפסקה (3)

נדב נגר:  אם לא נודע לו כי החברה לא דיווחה, אז אנחנו בסעיף ב-(4)

שולמית אלוני: האם אלה עניינים שנוגעים רק לפקיד השומה, לא לרשות החדשנות? יכול להיות מצב שנודע לרשות החדשנות ולא לפקיד השומה?     

מיכאל איתן: יש בינינו קשר

ישי פרלמן: אחד התנאים שהיה בפעם הקודמת זה שרשות החדשנות היא זאת שמאשרת את זה

ישי פרלמן:  פה הוצאנו את רשות החדשנות מבחינת האישור

משה גפני: מה הקשר בין הרשות לחדשנות לרשות המסים?       

מיכאל איתן: יש קשרי עבודה מאוד טובים וחמים

מיכאל איתן:  אין איזה שהוא תנאי שמותנה באישור הרשות לחדשנות

מיכאל איתן:  רשות החדשנות לא אמורה לדעת שיש פה הפרה כי כל התנאים במסלול ירוק

משה גפני: רשות החדשנות לא רלוונטית לגבי העניין הזה?     

אליעזר קפלן: נכון

אורית פרקש הכהן: למרות שיש נושאים שרשות החדשנות בודקת בפועל

מיכאל איתן: בדיקת הוצאות המו"פ בחוק הקודם הייתה בהתאם לאישור רשות החדשנות

מיכאל איתן:  מכיוון שהחלפנו את זה למסלול ירוק שהוא על בסיס כללי החשבונאות המקובלים, אין צורך באישורים של רשות החדשנות

משה גפני: מה רשות החדשנות עושה?     

יאיר גולן: באמצעות בודק טכנולוגי אנחנו בוחנים את הוצאות המו"פ

משה גפני: אין פה כפילות עם רשות המסים?     

יאיר גולן: לא

יאיר גולן:  מפקח שבודק את הדוחות הכספיים יודע את דיני המס, יודע חשבונאות

אבירם זולטי: יש שתי פעילויות לרשות החדשנות

אבירם זולטי:  יש את מתן המענקים, שזה באמת המיליארדים שאנחנו משלמים ישירות לחברות הייטק, ויש את אגף מסים, שבו יש כל מיני חוקים, כמו חוק עידוד, שנותנים לנו את הסמכות לקבוע את גובה ההטבה

אבירם זולטי:  בחוק הישן הייתה לנו סמכות לקבוע את גובה ההטבה, לאשר הוצאות מו"פ

משה גפני: זה לא רשות המסים?         

אבירם זולטי: לא

משה גפני: מה זה התהליך הזה? בעניין של מסים אנחנו סומכים על רשות המסים

משה גפני:  אם יש לי חברה, למי אני פונה כדי לקבל הטבה?     

יאיר גולן: יש הטבה שתלויה בביצועים טכנולוגיים

יאיר גולן:  לרשות המסים אין את היכולת לבוא ולבחון טכנולוגיה

יאיר גולן:  אנחנו יודעים באמצעות בודקים טכנולוגיים שיש לנו לענות לשאלה הספציפית הטכנולוגית ולהעביר את זה לרשות המסים

משה גפני: 	אם אתם לא קיימים, רשות המסים לא יודעת לעשות את זה?      

יאיר גולן: יהיה ויכוח מאוד קשה

מיכאל איתן: רשות החדשנות היא out sourcing שלנו בהרבה מהמקרים לעשות את הבדיקות הטכנולוגיות שלנו אין את היכולת להתמודד איתן, כי רובנו הם רואי חשבון, אנשי כספים, לא אנשי טכנולוגיה

משה גפני: אם אני מגיש בקשה שיש בה טכנולוגיה, האם אתה אומר לי: "אני לא יודע לעשות את זה, אני מעביר את זה לרשות החדשנות"?      

מיכאל איתן: כשנדרשת בחינה טכנולוגית של מוצר, הוצאות מו"פ, תהליך פיתוח ודברים כאלה אנחנו נדרשים לרשות לחדשנות

משה גפני: ממתי רשות החדשנות קיימת?     

אבירם זולטי: 2015

מיכאל איתן: בסעיף פה לא נדרשת בחינה טכנולוגית של רשות החדשנות, זה עבר להיות מסלול ירוק שמבוסס על אישור רואה חשבון

משה גפני: אנחנו נחזור לעניין הזה, בגלל שאני ארצה לדעת את התהליך הזה

שולמית אלוני: חלק מהעניין של להוציא את רשות החדשנות מהתמונה היה כדי להפחית את הרגולציה, כדי להקל על המסלול

שולמית אלוני:  פה מדובר במסלול ירוק, לכן הוא אמר להיות מהיר יותר, קל יותר, פחות רגולציה

שולמית אלוני:  הבדיקות שאתם נדרשים לבצע לא יוצרות רגולציה נוספת בדלת האחורית?     

נדב נגר: בסעיף הזה אין בדיקות, יש רק אישור של רואה חשבון לגבי הוצאות המו"פ לפי כללי חשבונאות

נדב נגר:  אין ממשק מול רשות החדשנות בחלק הזה של החוק

שולמית אלוני: למה בסעיף (3) מופיע העניין של למפרע?     

מיכאל איתן: כי ההטבה שהוא דורש היא הטבה שיכולה להתפרס על פני כמה שנות מס

מיכאל איתן:  הזיכוי יכול לעבור איתו כמה שנים קדימה, לכן אני דורש ממנו שברגע שהוא לא עמד בתנאים הוא יחזיר לי את ההטבה שהוא קיבל

משה גפני: לקבל כסף הם אומרים למפרע, בלי שום בעיה, וגם אף יועץ  משפטי לא קם להגיד למה אנחנו מדברים על למפרע, רק לשלם הם אומרים שלא

משה גפני:  למה למפרע?     

נדב נגר: אם בשנה השלישית החברה לא עמדה בתנאים לא מגיעה לה ההטבה

משה גפני: בשנה השנייה הוא עמד בתנאים?     

ינון אזולאי: אם הוא בשנה השלישית לא עמד, אתה אומר לו להחזיר את כל שלוש השנים?      

נדב נגר: כן

ינון אזולאי: זה נראה לכם בסדר?     

משה גפני: זה עבר את הלשכה המשפטית של המשרד?      

נדב נגר: ההטבה היא לא לשלוש שנים

נדב נגר:  הבחינה לשלוש שנים היא עמידה בתנאים

ינון אזולאי: אם תגיד לי שנה אחורה, מקובל, אבל להחזיר אותו שלוש שנים אחורה, להגיד לו: "אפילו שהשקעת בזה אתה עכשיו נכנס לבור"?     

נדב נגר: ההטבה שנתתי לא היא לא לשלוש שנים

ינון אזולאי: צופה פני עתיד

נדב נגר: הוא יכול להעביר את הזיכוי גם 10 שנים קדימה

ינון אזולאי: אתה אומר לו שאם קרה מקרה הוא יצטרך להחזיר את זה

ינון אזולאי:  מי שהולך לו טוב ימשיך את השלוש שנים, יעמוד בזה, אבל קורים מקרים

יאיר גולן: אין כמעט חברות שלא עומדות ביעד של שלוש שנים

יאיר גולן:  גם אם נשאר לה 10,000 שקל, מספיק ש-7,000 יצאו למו"פ והיא עמדה בתנאי

יאיר גולן:  התנאי הוא מינימאלי

יאיר גולן:  היא צריכה סך הכל לשרוף כסף שמרביתו יהיה למו"פ

שלומית דולא: יש חברות שיכולות להיכשל

שלומית דולא:  המטרה היא לעודד השקעה בחברות שנמצאות בסיכון בתחילת הדרך

שלומית דולא:  במהלך שלוש השנים האלו חברות יכולות להיכשל, להיכנס לתהליכים של חדלות פירעון, ואז הן עלולות לא לעמוד בתנאים הכמותיים של 7% הוצאות מו"פ ו-70% הוצאות שהוצאו לצורך קידום המוצר

שלומית דולא:  מה שאנחנו מציעים זה לאפשר להשאיר את ההטבה במקרה כזה שהחברה נכשלת בפעילות שלה

ינון אזולאי: החברה לא באה לעקוץ את רשות המסים או את רשות החדשנות

מיכאל איתן: זה שלקחתי למשקיע את הזיכוי ממס לא אומר שעכשיו קנסתי אותו במשהו

מיכאל איתן:  אם החברה התפרקה הוא יקבל הפסדים, הוא יכול להזדכות כנגד רווחי הון אחרים ולקבל את אותו כסף

מיכאל איתן:  צריך להבין שמנגנון ההפרה פה הוא לא איזה שהוא קנס שמוטל על היחיד

משה גפני: אבל הוא יצטרך להחזיר כסף למפרע

מיכאל איתן: הוא יחזיר את הכסף, אבל הוא יקבל אותו בהמשך כשהוא יזדכה על הפסד ההון שנוצר לו

משה גפני: איפה הוא יזדכה?     

מיכאל איתן: אם נוצר לו רווח הון ממכירת נכס אחר הוא יוכל להזדכות ולהקטין את רווח ההון שלו

משה גפני: הוא לא רצה לגרום נזק לרשות המסים, פשוט הייתה לו תקלה, בעיה בניהול העניין

מיכאל איתן: אבל לא זו ההפרה היחידה

מיכאל איתן:  אם פתאום אני מגלה שבמועד ההשקעה הוא היה קרוב של החברה,  ברור שבאירוע כזה הוא חייב להחזיר את ההטבה למפרע

ינון אזולאי: אם אתה מדבר על קרוב של החברה, אז מראש הוא הלך בתכנון

מיכאל איתן: נכון

ינון אזולאי: אם אתה אומר שהוא לא ידע שהוא קרוב משפחה, בסדר, זה דבר שלא מקובל עלינו, הוא צריך לבוא ולשלם על זה

מיכאל איתן: התנאי השני הוא שרואה החשבון אישר כי במועד ההשקעה החברה הייתה חברת מו"פ

מיכאל איתן:  אם פתאום מתברר לי שבמועד ההשקעה החברה לא הייתה חברת מו"פ, הוא חייב להחזיר לי את ההטבה למפרע

מיכאל איתן:  אם פתאום גיליתי שכל המטרה של ההשקעה הייתה הימנעות ממס, הייתה תכנון מס, ברור שהוא חייב להחזיר לי למפרע

ינון אזולאי: אתה מסתכל על כל הפרה כאילו האדם עשה תכנון מס

ינון אזולאי:  הבן אדם ישר

ינון אזולאי:  לא הכל תכנון מס

ינון אזולאי:  אתה לא יכול לקחת את כל השלוש שנים ולהגיד שזה בן אדם שתכנן מס

ינון אזולאי:  לא כל בן אדם שטועה הוא מתכנן מס, לא כל בן אדם שטועה הוא פושע

נדב נגר: המטרה שכל הכסף יוזרם לטובת מו"פ

ינון אזולאי: הבנו שזו המטרה

נדב נגר: הדיפולט היחיד שאתה מדבר עליו זה שיכול להיות שהוא גייס 10 מיליון שקלים לצורך פיתוח המו"פ, שרף את הכסף במשך שנה וחצי, שנתיים, ובשנה השלישית כבר אין כסף, החברה הולכת ומתפרקת

נדב נגר:  זאת הדוגמה?     

משה גפני: כן

נדב נגר: ברגע שהחברה מגיעה לחדלות פירעון או יש פה הליך של פירוק - -     

משה גפני: לא חדלות פירעון

נדב נגר: זו הדוגמה שנתנו פה

נדב נגר:  אם מדובר בחדלות פירעון, אז זה נחשב כמכירה לענייני הפקודה ויש לנו את הסמכות שלא לראות בזה הפרה

נדב נגר:  אם אין פה חדלות פירעון אלא יש הערת עסק, מספיק ש-70% יהיה משכורת למתכנת כדי לעמוד בתנאים

נדב נגר:  במקרה הקולוסאלי שהחברה הולכת ומתפרקת יש בחוק את הסמכות למנהל לא לראות במכירה הזאת הפרה

משה גפני: יכולתם לכתוב שזה יחול למפרע אלא אם כן הפעולה או אי הפעולה שלו נעשתה בשוגג

מיכאל איתן: זה לא בשוגג

מיכאל איתן:  בחינת התנאים שמהווים סנקציה שדורשת השבה למפרע מתייחסת לאותם מקרים שדיברנו עליהם

משה גפני: מה אם יש מציאות שהתפרקה החברה, שקרה משהו? אנחנו מבקשים שתוסיפו את המילים "אלא אם כן זה קרה בשוגג"

מיכאל איתן: אנחנו לא בוחני כליות ולב, יהיה לנו קשה לבחון אם זה בשוגג או לא

ינון אזולאי: אתם לא בוחנים כליות ולב, אבל אתם הולכים לפי בית שמאי

נדב נגר: עשינו בדיקה לגבי העבר כי ההערה הזאת עלתה מלשכת רואי החשבון

ינון אזולאי: גם הם לא בוחנים כליות ולב, רק הם מכירים את האנשים, הם יודעים פחות או יותר מה הולך

נדב נגר: בכל ההיסטוריה היו שני מקרים של חברות כאלו

נדב נגר:  מדובר על מקרים שכנראה הסטרט-אפ נכשל והחברות הלכו ונסגרו

נדב נגר:  בהינתן זה שבכל ההיסטוריה ראינו שהיו רק שני מקרים כאלה אל מול האלפים שהגישו, אני חושב שהפתרון של מכירה כפויה נותן מענה

משה גפני: אנחנו הולכים לעשות חוק שצריך להיות להרבה זמן

משה גפני:  מה אם יבוא אלי מישהו בעוד 30 שנה ויגיד לי: "תגיד לי, איך אישרת חוק כזה"?      

שולמית אלוני: זאת הוראת שעה

ינון אזולאי: הוראת שעה יכולה להיות גם 30 שנה

אורית פרקש הכהן: אם הייתה פשיטת רגל בשגגה זה לא רלוונטי

מיכאל איתן: פשיטת רגל היא לא הפרה

אורית פרקש הכהן: אני סומכת על שיקול הדעת שלהם

משה גפני: את לא יודעת מי יהיה הפקיד באותו זמן, בעוד חמש שנים

משה גפני:  זו חקיקה ראשית

משה גפני:  לי צרם שגובים למפרע

משה גפני:  תמצאו איזו שהיא נוסחה למקרה שבו בן אדם ישר שעשה את כל מה שניתן לעשות אבל קרה לו מה שקרה והוא נפל

משה גפני:  אם לא תמצאו נצטרך להחליט פה

מיכאל איתן: בהערות שהתקבלו לא ניתן אף מקרה שלא ניתן לו מענה במסגרת החוק

משה גפני: שלא תהיה המילה "למפרע"

שלומית דולא: חדלות פירעון זה כבר שלב מתקדם

ינון אזולאי: אז מה כן?     

שלומית דולא: יכולה להיות הערת עסק חי

מיכאל איתן: הערת עסק חי לא מהווה הפרה

מיכאל איתן:  הפרה למפרע תתקיים במצב שבו הבן אדם רימה

מיכאל איתן:  הפרה שדורשת החזר למפרע זה מצב מאוד מאוד קיצון

משה גפני: תשימו את זה בצד

מיכאל איתן: נבחן את זה

משה גפני: אני לא מדבר על בן אדם שרימה, על בן אדם שלא נתן נתונים נכונים או אמר שהוא לא קרוב והוא כן קרוב

משה גפני:  אני מדבר על אדם רגיל, נורמאלי שלא יכול היה בשנה השלישית להוציא את הכסף שהוא היה צריך להוציא כדי לקבל את ההטבה

משה גפני:  אני מבין שלא נותנים לו יותר הטבה, אבל למה לוקחים ממנו אחורנית? לי זה נראה אי צדק, אפילו אם מדובר על מקרה אחד או על שני מקרים

משה גפני:  בחקיקה ראשית תמיד יגידו, גם אם זו הוראת שעה: "אתם עשיתם את זה, אתם הייתם ועדת כספים שעמדתם על קוצו של יוד"

ינון אזולאי: מה יקרה בהוראת השעה הבאה? הם רק יוסיפו על זה, הם לא יורידו מזה

מיכאל איתן: נשב עם לשכת רואי החשבון ונבחן את זה

שולמית אלוני: למה בתוספת הפרשי הצמדה וריבית עד מועד התשלום?     

ישי פרלמן: זאת הבהרה

ישי פרלמן:  ההטבה ניתנת במועד מסוים, במועד ההשקעה

ישי פרלמן:  מדובר על תשלום מרשות המסים,  מהמדינה למי שמשקיע

ישי פרלמן:  אם שילמתי לו מיליון שקל ומתברר שאחרי שלוש שנים הוא לא עשה את מה שהוא צריך לעשות, הוא צריך להחזיר את המיליון שקל - -     

ינון אזולאי: באיזה ריבית?     

אליעזר קפלן: 4% לשנה

ינון אזולאי: ואם אתם צריכים לתת לו?     

אליעזר קפלן: אם בן מגיש לנו בקשה להטבה, הוא מקבל את זה בתוספת ריבית והפרשי הצמדה מסוף שנת המס שבה הוא השקיע

אליעזר קפלן:  אם הוא מגיש את זה באיחור של כמה שנים, הוא מקבל - -     

ינון אזולאי: רק את יודעת את ההבדל ביניכם

ינון אזולאי:  כשהוא משקיע הכסף כבר לא אצלו, הוא עבר הלאה, אבל כשאתם צריכים להעביר לו את הכסף אז הכסף נמצא אצלכם

אליעזר קפלן: הכסף לא נמצא אצלנו

מיכאל איתן: יש זיכוי ממס שמפחית לו את חבות המס

ינון אזולאי: הכסף שוכב אצלכם, אתם לא עושים עסקים איתו

ינון אזולאי:  יש 3

ינון אזולאי: 6 מיליארד שקל אצל רשות המסים שהיא צריכה להחזיר לציבור ולא מחזירה

ינון אזולאי:  לאדם שלקח את הכסף, השקיע ואחרי שלוש שנים נפל, הפסיד את הכסף, אתם אומרים: "תביא את הכסף פלוס ריבית והצמדה"

ינון אזולאי:  הכסף שהוא נתן לכם ואתם חייבים לו זה כסף שנמצא אצלכם באיזה שהוא מקום

אליעזר קפלן: החוק הזה לא תלוש מפקודת מס הכנסה

ינון אזולאי: אני מדבר על כל הפקודה

משה גפני: אם אותו אדם ישר לא אשם, הוא צריך להחזיר את הכסף עם ריבית והצמדה?      

אורית פרקש הכהן: אדוני היושב ראש, זה לא עניין של יושר, זה עניין של האם יש כאן אירוע שזכאי ליהנות מההטבה שנותנים

משה גפני: הוא לא זכאי, אבל הוא לא רימה, הוא לא תכנן

משה גפני:  זה לא שהוא אומר שהוא קרוב והוא כן קרוב

אורית פרקש הכהן: אין כאן עניין עונשי

ישי פרלמן: 	(4) לא דיווחה החברה כאמור בפסקה (1) למנהל, רשאי פקיד השומה  	לחייב את החברה בתשלום מס בגובה סכום הזיכוי במס שניתן  	למשקיע בשל ההשקעה המזכה, בתוספת הפרשי הצמדה וריבית  	ממועד מתן הזיכוי עד מועד התשלום; החברה לא תהיה זכאית 	לקיזוז, לזיכוי או לפטור מהמס שהיא חייבת בו לפי פסקה זו,  	ויחולו על המס כאמור הוראות הפקודה לעניין שומה וגביה,  	ובלבד שאם שולם המס בידי החברה לא יבוטל זיכוי המס  	למשקיע ולא יחולו הוראות סעיף קטן (ה) במכירת המניות

ישי פרלמן:      	בפסקה (1) אמרנו שהחברה צריכה להודיע אם היא מפרה תנאי שתלוי בה

ישי פרלמן:  פסקה (4) אומרת שאם החברה לא הודיעה כמו שהיא הייתה אמורה לעשות, המס לא יילקח מהמשקיע אלא יילקח מהחברה

ישי פרלמן:  זו דרך לאזן בין הדברים, כי המשקיע לא יכול לדעת שהחברה הפרה את התנאי

שלומית דולא: 	אם החברה לא הודיעה אבל המשקיע כן תיקן את הדוחות - שלא יחייבו את החברה

ישי פרלמן: אפשר להבהיר את זה

שולמית אלוני: צריך פה להתייחס רק ללא בוטל הזיכוי ולא ללא יופחת?     

ישי פרלמן: ההופחת מתייחס לתנאים שקשורים למשקיע

שולמית אלוני: למה לא אומרים בפסקה (4) שהחברה תהיה חייבת במס? למה רשאי פקיד השומה? באיזה מצבים פקיד השומה כן מחייב ובאיזה מצבים לא?     

מיכאל איתן: המטרה היא לחייב את החברה רק אם לא הושבה ההטבה

מיכאל איתן:  אם אני יודע לקחת את ההטבה מהמשקיע שהוא אותו אדם שנהנה מההטבה, למה לקחת את זה מהחברה?     

שולמית אלוני: יש הבדל אם אתה קובע שרשאי פקיד השומה לחייב, שאז אתה מפעיל איזה שהוא שיקול דעת אם לחייב אותו או לא, או שאתה אומר שהחברה תהיה חייבת במס

שולמית אלוני:  יש פה איזו שהיא הפעלת שיקול דעת על ידי פקיד השומה?     

אליעזר קפלן:   זה לא עניין של שיקול דעת, זו פשוט הפעלת סמכות

ישי פרלמן: 		(5) דין החלטת פקיד שומה לפי פסקאות (3) ו-(4), לעניין השגה  		וערעור לפי הפקודה, כדין שומה לפי סעיף 145 לפקודה; ואולם, 		ביטל פקיד השומה את הזיכוי ממס שניתן למשקיע בהתאם 		להודעת החברה כאמור בפסקה (1) או בהתאם להודעת המשקיע 		כאמור בפסקה (2), ימשיכו לראות את הדוח שהגיש המשקיע 		לפי סעיף 131 לפקודה לגבי השנה שבעדה ניתן לו זיכוי ממס,  		כשומה עצמית

ישי פרלמן:       פה אנחנו מחילים את כל ההליך המינהלי של השגה וערעור שיש בהוראות הפקודה גם על החלטות לפי הסעיף הזה

שולמית אלוני: רואים את הדוח כשומה עצמית?     

ישי פרלמן: אם זו לא החלטה אמיתית של פקיד השומה אלא החברה או המשקיע באים ואומרים שהם הפרו את ההוראה הזאת, ממשיכים לראות את זה כשומה עצמית כך שאפשר יהיה לעשות השגות, תיקונים

מיכאל איתן: סעיף 3 מרחיב קצת את האנג'לים, מאפשר השקעה של כסף חכם, של כאלה שכבר עשו אקזיט מסוים

מיכאל איתן:  הקלנו בתנאים ובדרישות שלהם בעניין האחזקה שהם נדרשים, וגם באנו ואמרנו שבמצב שהם מימשו מניות של חברה טכנולוגית והשקיעו את הכסף הזה חזרה בחברת מו"פ אחרת הם יוכלו לדחות את רווח ההון שנוצר להם, כמו מנגנון של שחלוף שקיים בסעיף 96 בפקודה

ישי פרלמן: 3

ישי פרלמן: 	(א) בסעיף זה –      	"מכירה מזכה" – מכירת מניות של חברה מועדפת שהיא בעלת מפעל  	טכנולוגי, שיום חתימת ההסכם לביצועה (בסעיף זה – יום החתימה) 	חל בתקופת הוראת השעה;      

שלומית דולא: 	יש טענה שאם החברה נדרשת להחזיר זה יכול לפגוע במשקיעים אחרים שלא מנצלים את ההטבה

שלומית דולא:  זה גם משהו שצריך לקחת בחשבון

מיכאל איתן: החברה תידרש להחזיר במצב מאוד מאוד ייחודי, כשההפרה הייתה אצלה והיא לא הודיעה למשקיע

מיכאל איתן:  היא יכולה להודיע למשקיע ואז ניקח את ההטבה מהמשקיע

שלומית דולא: יש משקיעים נוספים בחברה

מיכאל איתן: ברגע שהחברה יודעת על הפרה ומדווחת למשקיע ולפקיד השומה, זהו, אין לה יותר אחריות

ג'ייסון שווארץ: למה החברה צריכה להיות צד לזה?     

מיכאל איתן: כי היא זו שיודעת על ההפרה

ג'ייסון שווארץ: היא לא יודעת אם המשקיע בדוח המס האישי שלו טען ותבע את ההטבה או לא

ג'ייסון שווארץ:  החברה לא רוצה לדעת מה שקורה אצל המשקיע הבודד

מיכאל איתן: אם משקיע מבצע השקעה מזכה, הוא מבקש אישור והחברה יודעת שהמשקיע מקבל את ההטבות מכוח החוק

מיכאל איתן:  במצב שבו החברה יודעת שהיא לא עמדה בתנאים, יש לה חובה להודיע לאותו משקיע

מיכאל איתן:  אם היא הודיעה, אין חובת תשלום מס על החברה כי המשקיע הוא זה שנהנה מההטבה

ג'ייסון שווארץ: זה שהחברה צריכה לדעת על כל דוח מס של כל משקיע ומשקיע זה משהו - -      

נדב נגר: היא לא צריכה לדעת אם הוא תבע, היא צריכה לדעת אם היא עמדה בתנאים או לא

נדב נגר:  במידה והיא לא עמדה בתנאים היא צריכה לעדכן את המשקיעים שהיא לא עמדה בתנאים

ג'ייסון שווארץ: רק אם מישהו תבע את הדבר הזה

שלומית דולא: 	לחברה שצריכה להחזיר יש פגיעה בהכנסות, ברווח ובהפסד, ואז יש השפעה על משקיעים אחרים שלא דרשו הטבות, שלא קשורים בכלל להטבה הזאת

אורית פרקש הכהן: כנגד זה אין מה לעשות, זה בגלל אירוע שקרה בחברה שבחרה להתממן דרך המסלול הזה

ג'ייסון שווארץ: 	החברה לא יודעת מה קורה בדוחות המס ודיווחי המס

מיכאל איתן: זה לא מעניין

מיכאל איתן:  שפשוט תשלח לו מכתב והוא יחליט אם לעשות עם זה משהו או לא

אורית פרקש הכהן: 	אני חושב שזאת הערה שיכולה להיטען בהרבה מאוד מקומות בדיני המסים לגבי חברה שיש בה ריבוי משקיעים או ריבוי בעלים שיכולה פתאום להיות מושפעת מהטבה כזאת או אחרת

ישי פרלמן: 	"מניות מוקצות" – מניות חברת המו"פ שהוקצו למשקיע תמורת  	ההשקעה המוטבת

שלומית דולא: 	בהקשר הזה רק להפנות למניות, לזכות למניה שיש בסעיף 2

שולמית אלוני: יש לכם בעיה להוסיף את זה גם פה?      

ישי פרלמן: אין התנגדות

שולמית אלוני: אז נכניס "מניות כהגדרתן בסעיף 2"

שולמית אלוני: בלי חברות המו"פ?     

ישי פרלמן: כן

ישי פרלמן:   	 	(ב) נבע ליחיד רווח הון ממכירה מזכה, ובתוך תקופה של שנים עשר חודשים 	לאחר יום החתימה, או של ארבעת חודשים לפניו, ביצע היחיד השקעה  	בחברת מו"פ, אחת או יותר, שמתקיים לגביה האמור בפסקאות (1) עד (4) 	של סעיף 2(ב), רשאי הוא, בחישוב רווח ההון מהמכירה האמורה, לנכות  	מהתמורה שהתקבלה בעדה, סכום כמפורט בסעיף קטן (ג) (בסעיף זה – 	השקעה מוטבת), ומשעשה כן, הרי לעניין חישוב רווח ההון במכירת  	המניות המוקצות, יוקטן המחיר המקורי שלהן בכל סכום של רווח  	ההון הריאלי שהיה במכירה הקודמת ולא התחייב במס בשל ניכוי  	סכום כמפורט בסעיף קטן (ג) בידי המשקיע, ובלבד שהמשקיע  	יחזיק במניות המוקצות לתקופה שלא תפחת משישה חודשים  	ממועד ההשקעה, ואם מכר את המניות המוקצות לקרוב – במשך  	כל תקופת ההטבה כהגדרתה בסעיף 2

ישי פרלמן:     הסעיף הזה מנוסח כפי שמנוסח סעיף 96 לפקודה

שולמית אלוני: באופן דומה

ישי פרלמן: הוא יושב על הנוסח הזה כי זה סעיף שמדבר על שחלוף

ישי פרלמן:  אם מכרת מניות של חברה מועדפת, של חברה טכנולוגית, וקנית בתוך תקופה של שנים עשר חודשים לאחר מכן או ארבעה חודשים לפני המכירה מניות של חברת מו"פ, אנחנו דוחים לך את המס שהיית אמור לשלם על המכירה של החברה הראשונה

ינון אזולאי: זו עוד הטבה שאתם נותנים פה

ינון אזולאי:  מתי הוא ישלם את זה?      

ישי פרלמן: בערך 20 שנה, 30 שנה

אורית פרקש הכהן: ההסדר זה שהוא יגלגל את הכסף בתוך סטרט-אפים, בתוך השקעות מסוכנות?     

ינון אזולאי: לפי איזה שנה אתם מחשיבים לו את המס הזה?      

ישי פרלמן: כשהוא מכר, אבל בלי ריבית והצמדה

ינון אזולאי: למה פה אתם לא לוקחים ריבית והצמדה?     

ישי פרלמן: כי הוא מקבל את אותה הטבה

שולמית אלוני: פה צריכים להתקיים פסקאות (1) עד (4) של סעיף 2(ב), שזה בעצם שילם במזומן, שרואה חשבון אישר שזאת חברת מו"פ, שמטרת ההשקעה היא לא הימנעות ממס, ושהמשקיע לא בחוב של החברה

שולמית אלוני:  מה המשמעות פה מבחינת ההון הריאלי? אין פה הגדרה של הון ריאלי

אליעזר קפלן: זה בהגדרות של סעיף 88

שולמית אלוני: זה נמצא שם בהגדרה?     

מיכאל איתן: יש הגדרה של רווח הון ריאלי

אליעזר קפלן: זה רווח הון שנבע מהמכירה בניכוי החלק האינפלציוני שאנחנו לא ממסים

ישי פרלמן: אנחנו מבקשים להוסיף פה את השורה הבאה: בסעיף זה, "תקופת ההטבה" - שיתקיימו עד תום תקופה ההטבה התנאים האמורים בפסקה (6) של סעיף 2(ב)

שולמית אלוני: בתקופת ההטבה אתה מתגבר על סעיף 2?     

אורית פרקש הכהן: כן, כי זה הסדר אחר

אורית פרקש הכהן:  פה זה הסדר של חצי שנה

ישי פרלמן: 	(ג) הסכום שרשאי משקיע לנכות לפי הוראות סעיף קטן (ב) (בסעיף 	זה – סכום השקעה מוטב) יהיה, לעניין סך כל ההשקעות המוטבות – 	סכום שלא יעלה על סכום רווח ההון הריאלי שנבע למשקיע מהמכירה 	המזכה, ולעניין כל אחת מההשקעות המוטבות – סכום שלא יעלה 	על הנמוך מבין אלה:     

ישי פרלמן: מוטבה;     

ישי פרלמן: אחרות של המשקיע, במישרין או בעקיפין, באותה חברת מו"פ שנוכו בשלהן סכומים לפי סעיף קטן (ב) או שניתן  בשלהן זיכוי ממס לפי סעיף 2, ובהפחתת השקעות שביצע קרוב של המשקיע, במישרין או בעקיפין, באותה חברת מו"פ, שנוכו בשלהן סכומים כאמור או שניתן בשלהן זיכוי כאמור, לעניין זה, "קרוב" – כאמור בפסקה (1) להגדרת "קרוב" שבסעיף 88 לפקודה

ישי פרלמן:      כאן מדובר בתנאים מאוד דומים לתנאים שהיו קודם

ישי פרלמן:  (1) ו-(2) זה השקעה ספציפית, שאז הסכום המקסימאלי שבגינו אני מקבל הטבה זה או הסכום ששילמתי במזומן או חמישה מיליון שקלים חדשים

ישי פרלמן:  אנחנו מסתכלים על החמישה מיליון כאתה וכל הקרובים שלך

ישי פרלמן:  אי אפשר לעלות בכלל ההשקעות על סכום רווח ההון שהרווחתי בהשקעה הראשונית

ינון אזולאי: מה אם הקרבה נוצרה בשנה השלישית, לא מתי שהוא לקח וחתם? מה קורה עם זה?     

ישי פרלמן: המועד הרלוונטי זה המועד שבו ביצעתי את הכל

שולמית אלוני: האם פה אתם רוצים להשאיר את הסכום?     

ינון אזולאי: פעם שעברה שינינו את זה 

אורית פרקש הכהן: בגלל התקופה שעליה אנחנו מדברים שהיא קשה יותר מהמועד שבו ניסחתם את החוק, האם אתם חושבים שהחמישה מיליון שקלים צריכים להישאר?     

מיכאל איתן: אנחנו רואים שההשקעה הממוצעת היא באזור ה-300,000 שקלים, מגיעה אולי למיליון שקלים

מיכאל איתן:   נתנו פה טווח של מיליון דולר

מיכאל איתן:  ארבעה מיליון וחמישה מיליון אלה סכומים שאמורים לשקף את ההשקעות המבוצעות בפועל

מיכאל איתן:  עשינו פה המון המון שולחנות עגולים והמון המון שיחות גם עם אנג'לים וגם עם חברות כדי להבין ולקבוע את הסכומים

מיכאל איתן:  במקום של השחלוף, שזה כאילו כסף חכם, הגדלנו קצת את תקרת ההשקעות משלוש וחצי לארבע וחמש

מיכאל איתן:  אנחנו לא חושבים שיש מקום להעלות את זה

אורית פרקש הכהן: רשות החדשנות מסכימה?     

נדב נגר: 	הסכום הזה יותר גבוה מהסכום הקודם

אורית פרקש הכהן: 	יכול להיות שגם בסטארט-אפים זה סכום שהוא יחסית בסדר מבחינת השלבים הראשונים

שגיא דגן: הסכומים האלה הם בסדר

שגיא דגן:  מה שהשתנה מלפני שנה זה שאנחנו היום בתקופה של האטה עולמית בהייטק

שגיא דגן:  אם הייתם מביאים אותו לפני שנה, היינו אומרים לכם שאנחנו בפתחה של האטה שעוד לא רואים אותה

משה גפני: למה לא להעלות את הסכום?     

נדב נגר: זה חמישה מיליון פר משקיע, שזה המון כסף

שגיא דגן: זו הטבה מאוד גדולה

שגיא דגן:  זה מכסה על כל השלבים שאנחנו מתמקדים בהם, השלבים שמנביטים חברה

שגיא דגן:  הרף פה הוא מאוד גבוה

שגיא דגן:  זה לא באמת בעייתי

אורית פרקש הכהן: הם אומרים שמדובר כאן על חברות קטנות שהן יחסית בשלבים מוקדמים

נדב נגר: גם כשחברה כזאת מגייסת כסף מקרנות הון סיכון, זה לפעמים לא נעשה בעקיפין

נדב נגר:  חמישה מיליון שקל למשקיע זה המון

משה גפני: אני מציע שיהיה חמישה וחצי מיליון

ישי פרלמן: 	(ד) הוראות סעיף 2(ו) יחולו, בשינויים המחויבים, על חישוב סכום  	ההשקעה המוטב

ישי פרלמן:      פה אנחנו רוצים להוסיף את אותה הוראה לגבי הפרה של התנאים שהייתה בסעיף הקודם

שולמית אלוני: מה זה אומר?     

ישי פרלמן: אני רוצה להוסיף את המילים "הוראות סעיף 2(ח) יחולו, בשינויים המחויבים, לגבי הפרה של תנאי מהתנאים האמורים בפסקה (6) של סעיף 2(ב) כפי שהוחלו בסעיף קטן (ב) סיפה"

שולמית אלוני: אני לא מתה על החלה של הפרה בשינויים מחויבים כשמדובר בהשלכות שיש להפרות

שולמית אלוני:  אולי צריך לחשוב להגיד בדיוק את מה שאתם מתכוונים ואת מה שאתם רוצים כי מדובר פה בהפרה שיש לה השלכות

משה גפני: למה זה לא היה עד עכשיו?       

ישי פרלמן: פספסנו את זה

משה גפני: לא צריך את זה עכשיו

שולמית אלוני: האם צריך את התיקון שנכנס בסעיף 3(ב), שגם שם הם ביקשו להוסיף שצריכים להתקיים עד תום תקופת ההטבה התנאים האמורים של פסקה (6)?      

ישי פרלמן: זה אומר שיום אחרי ההשקעה החברה יכולה להפוך להיות חברת נדל"ן

שולמית אלוני: כמה דוגמאות יש לך למקרים כאלה?      

ישי פרלמן: לדוגמה, חברת הייטק שעברה לחו"ל יום אחרי ההשקעה

ינון אזולאי: כמה כאלה יש לך?      

ישי פרלמן: הרבה

ינון אזולאי: כשדיברת איתנו על שתיים לא רצית להוסיף את התוספת שרצינו

ינון אזולאי:  פה אתה מדבר על חצי שנה, כאשר לא הגיוני שיקרה דבר כזה בחצי שנה

מיכאל איתן: המטרה פה היא למנוע את המצבים האלה

מיכאל איתן:  אם אני שם את הסנקציה הזאת וכתוצאה מזה שיש את הסנקציה הזאת אף מקרה כזה לא קרה, זה טוב, זה אומר שהסנקציה עבדה

ינון אזולאי: מי אמר שזה בגלל הסנקציה? אולי זה בגלל שאנשים ישרים

נדב נגר: זה לא עניין של ישרים, זה עניין של התנהלות עסקית

ינון אזולאי: 	זה בדיוק במקום של אנשים ישרים

משה גפני: מה יקרה אם הסעיף הזה לא ייכנס?      

מיכאל איתן: לא תהיה שום סנקציה על משקיע כזה שאנחנו מגלים שהוא בא ותכנן

משה גפני: יש סעיפים אחרים שמחייבים אותו

מיכאל איתן: בסעיף הזה אין

משה גפני: במה הוא שונה מכל הדברים שדיברנו עליהם קודם?     

מיכאל איתן: כי שם יש סנקציה ופה אין

מיכאל איתן:  המטרה היא שבכולם תהיה סנקציה

משה גפני: אבל חלים עליו סעיפים אחרים גם בלי הסעיף הזה

נדב נגר: אבל רק למועד ההשקעה

נדב נגר:  השאלה מה קורה לאחר מועד ההשקעה

נדב נגר:  נניח שיש משקיע שצריך להחזיק במניות לפחות חצי שנה ואחרי שבועיים בא תאגיד אמריקאי מאוד גדול, רוכש את כל החברה, מוכר אותה תוך פחות מחצי שנה ומעביר את ה-IP של החברה לארצות הברית

נדב נגר:  צריך שיהיו איזה שהן סנקציות כדי לעמוד בתנאים הבסיסיים של החוק שאליהם כיוונו

שולמית אלוני: זה כל כך בסיסי שאפילו לא הוספתם את זה מלכתחילה

ינון אזולאי: טעות סופר

ישי פרלמן: אין לנו התנגדות לעבוד על הנוסח

אורית פרקש הכהן: לגבי העניין הקודם זו הבהרה חשובה כי זו הטבה על בסיס תנאים מסוימים

משה גפני: תנסחו, ואז נחליט אם מוסיפים את זה או לא

ישי פרלמן: 	(ה) על אף האמור בסעיף קטן (ב) רישה, במכירה מזכה שבה התמורה, 	או חלק ממנה, לא שולמו למוכר בתוך 30 ימים מיום החתימה, רשאי 	פקיד השומה, לבקשת המוכר, לאשר שתקופת 12 החודשים האמורה 	באותו סעיף קטן תתחיל מיום קבלת התשלום

ישי פרלמן:       פה אמרנו שצריך להשקיע בחברה בתוך תקופה של 12 חודשים ממועד המכירה

ישי פרלמן:  יש מקרים, במיוחד במכירה של חברות טכנולוגיות, שבהם מוכרים במועד אחד והכסף מתקבל לאורך תקופה ממושכת

ישי פרלמן:  הוספנו סעיף שאומר שאם לא קיבלת את הכסף ובגלל זה לא יכולת להשקיע בחברה הבאה, למנהל יש סמכות לאשר לך ש-12 החודשים יתחילו ביום שבו אתה מקבל את הכסף, לא ביום שבו מכרת את החברה

ישי פרלמן:       מניעת	4

ישי פרלמן: 	משקיע שזכאי להטבה לפי סעיפים 2 ו-3 בשל אותה השקעה בחברת כפל		מו"פ, הברירה בידו לבחור באחת מהן; הודיע משקיע על בחירתו  הטבות		כאמור, לא יוכל לחזור בו מבחירתו

ישי פרלמן:          הטבות בסעיפים 2 ו-3 ניתנות בגין אותה פעולה, בגין השקעה בחברת מו"פ

ישי פרלמן:  אתה יכול לבחור – או שאתה מקבל את הזיכוי לפי 2, או שאתה מקבל את דחיית רווח ההון לפי סעיף 3

ינון אזולאי: כמה זמן יש לו להחליט? הוא לא יכול לחזור בו?     

מיכאל איתן: אם ביום שהוא בא להשקיע את הכסף בחברת מו"פ הוא זכאי לשחלוף, הוא יכול באותו מועד להודיע

מיכאל איתן:  ברוב המקרים הם יבחרו במסלול השחלוף שהוא מסלול טיפה יותר אטרקטיבי

ינון אזולאי:  אין זמן שהוא יכול לחזור בו?     

מיכאל איתן: המסלול של השחלוף הוא המסלול היותר אטרקטיבי כי התנאים בו יותר מקלים

מיכאל איתן:  ברגע שהוא מוכר את המניות של אותה חברת סטארט-אפ, של אותה חברה טכנולוגית, הוא צריך לדוח על רווח ההון

מיכאל איתן:  אם הוא רוצה לשחלף ולהפחית את רווח ההון, יש לו 30 ימים להודיע לנו

משה גפני: תכתוב שזה בזמן סביר

נדב נגר: ברגע שיש עסקה של רווח הון, שזו העסקה בסעיף 3, יש לך 30 יום לדווח על העסקה

נדב נגר:  זה זמן סביר למשקיע להחליט לאן הוא הולך

משה גפני: אבל לחזור לפה באותו פרק זמן

נדב נגר: יש לו טווח של 30 ימים להחליט

מיכאל איתן: סעיף 5 בא לתת תמריץ לאותן חברות הייטק ישראליות שהן חברות מלאות, שלמות לצמוח מעבר לצמיחה האורגנית שלהן על ידי רכישת חברות מתחרות שלהן או מקבילות שלהן

מיכאל איתן:  עד 2019 האפשרות הזאת ניתנה אך ורק לרכישה של חברות ישראליות, כשהיו המון המון מגבלות שהפריעו גם במיזוג וגם מבחינת התנאים

מיכאל איתן:  פה פישטנו את התנאים להתקיימות ההטבה ואפשרנו את המנגנון ההטבה הזה גם על רכישה של חברות זרות מתוך הבנה שצמיחה דרך רכישת חברות זרות והבאת הקניין הרוחני לישראל, שזה הבאת ה-IP לישראל, היא ערך משמעותי שאנחנו רוצים לתמרץ ולקדם

ינון אזולאי: עד עכשיו זה היה רק בתוך חברות ישראליות?     

מיכאל איתן: עד עכשיו ההטבה ניתנה רק לחברה ישראלית שקונה חברה ישראלית

מיכאל איתן:  היום ההטבה ניתנת גם על ישראלית שקונה ישראלית וגם על ישראלית שקונה זרה

ינון אזולאי: אבל לא זרה שקונה ישראלית

אורית פרקש הכהן: אנחנו רוצים שהחברה הישראלית תהיה הרוכשת

ינון אזולאי: מה אם יש חברה זרה שיש לה שותפות עם חברה ישראלית והיא קונה חברה ישראלית?      

אורית פרקש הכהן: תלוי איפה היא רשומה, לא?     

מיכאל איתן:  כשנתקלנו בסוג של מיזוגים בין שתי חברות בשווי יחסית קרוב אחת לשנייה, המטרה הייתה להגיע למצב שהחברה הישראלית תהיה הרוכשת, תהיה האימא, תישאר זאת מלמעלה

ינון אזולאי: כשיש לך שותפות של חברה זרה עם חברה ישראלית, על מה אתה מסתכל?      

מיכאל איתן: אני מסתכל על הצד הרוכש

מיכאל איתן:  אני רוצה לתת את ההטבה לחברה הישראלית שתבוא ותרכוש

ינון אזולאי: אם הן שותפות זו חברה אחת

מיכאל איתן: בסוף אני צריך חברה רוכשת

מיכאל איתן:  החברה הרוכשת צריכה להיות חברה ישראלית כדי לקבל את ההטבה

ינון אזולאי: אתה רוצה שזה יהיה רשום על שמה?     

מיכאל איתן: כן, החברה הרוכשת הישראלית

ינון אזולאי: אפילו שיש לה את השותפות הזאת ברכישה?      

מיכאל איתן: היא תקבל את ההטבה על הרכישה שלה כל עוד היא עומדת בתנאים

מיכאל איתן:  אני רוצה לראות שהיא הרוכשת, שהיא בעלת המניות המהותית

מיכאל איתן:  אני רוצה לראות שאתה רוכש ומביא את הפעילות לישראל, אחרת אין לי ערך מהרכישה הזאת

ישי פרלמן: 5

ישי פרלמן: 	(א) בסעיף זה -      		"הוצאות מחקר ופיתוח של חברה" – הוצאות המסווגות כהוצאות מחקר 		ופיתוח לפי כללי החשבונאות המקובלים, של החברה, בהתאם לדוחותיה 		המאוחדים;     

שלומית דולא: יש גם הוצאות בעלות מכר שהן הוצאות כמו שיש בחוק עידוד

מיכאל איתן: אנחנו מפנים פה הרבה פעמים לחוק עידוד

מיכאל איתן:  זה ניתן גם במסגרת חוזר מס הכנסה שפורסם בהקשר הזה, חוזר מס הכנסה 9/2017, ואפשר ליצור את ההקבלה הזאת

ינון אזולאי: בנוסח עצמו זה ברור?     

מיכאל איתן: הנוסח פה והנוסח בחוק עידוד השקעות הון הוא נוסח זהה

מיכאל איתן:  בחוק עידוד פרסמנו חוזר מס הכנסה שאמר את זה

מיכאל איתן:  אנחנו נעשה את ההקבלה במסגרת חוזר

שולמית אלוני: בסעיף 1(א), בהגדרה של חברת מו"פ, הייתה התייחסות להוצאות של החברה המסווגות כהוצאות מחקר ופיתוח לפי כללי החשבונאות המקובלים (בהגדרה זו – הוצאות מחקר ופיתוח)

שולמית אלוני:  ביקשתם להוריד את  המילים "בהגדרה זו – הוצאות מחקר ופיתוח", כאשר כאן זה כן מוגדר כהוצאות מחקר ופיתוח

ישי פרלמן: בהגדרה של חברת מו"פ בפסקה (5) שמדברת על אחוז הוצאות המחקר והפיתוח מתוך סך ההוצאות, השארנו את זה לצורך מחקר ופיתוח לפי כללי החשבונאות המקובלים

ישי פרלמן:  התיקון בדיון הקודם היה של פסקה (6), והוא בא ואמר שהוצאות שהוצאו לצורך פיתוח נכס לא מוחשי מוטב, ששם נדרשות 70% מהוצאות החברה, לא יהיו הוצאות מחקר ופיתוח בהכרח אלא גם הוצאות שקשורות, במישרין או בעקיפין, לשם פיתוחו של נכס מוחשי לא מוטב

ישי פרלמן:        		"חברה ישראלית מזכה" – חברה תושבת ישראל שמתקיימים לגביה שני אלה:     

ישי פרלמן: מו"פ;     

ישי פרלמן: אינה קרובה של החברה הרוכשת; 

שולמית אלוני: לא מספיק שזו חברה שהתאגדה בישראל, היא גם צריכה להיות תושבת ישראל?     

ישי פרלמן: חברה תושבת ישראל היא חברה שמשלמת מס בישראל

ישי פרלמן:  כל חברה שהתאגדה בישראל היא חברה תושבת ישראל

שולמית אלוני: אז למה לא חברה שהתאגדה? מה ההבדל בין חברה שהתאגדה לבין חברה שהיא תושבת ישראל?     

ישי פרלמן: היא לא תעמוד בתנאי של פסקה (1), היא לא תהיה חברה מועדפת

שולמית אלוני: למה?       

מיכאל איתן: אחד התנאים של חברה מועדפת זה שהיא חברה שהתאגדה ונרשמה בישראל

שולמית אלוני: אפשר לרשום שהיא התאגדה ונרשמה בישראל

ישי פרלמן: אפשר למחוק ברישה את המילה "תושבת", כי התנאי של תושבות בישראל הוא בתוך (1)

שולמית אלוני: אז זה יהיה חברה שמתקיימים לגביה שני אלה

ישי פרלמן: 	"חברה מזכה" – חברה ישראלית מזכה או חברת חוץ מזכה, שבשנת 	הרכישה בבעלותה נכס לא מוחשי מוטב;     

שלומית דולא: בגלל שחברה מזכה יכולה להיות גם חברת מו"פ בתחילת הדרך, אז לא רק כשנרשם פטנט אלא גם כשיש פוטנציאל

ישי פרלמן: מקובל

ישי פרלמן:  התיקון אומר שאם יש בבעלותה נכס לא מוחשי, מוטב זה גם בסדר אם זאת חברת מו"פ

ישי פרלמן:       	"חברה רוכשת" – חברה שבשנת השגת השליטה היא חברה מועדפת 	בעלת מפעל טכנולוגי;     

שולמית אלוני: מה זה "שבשנת השגת השליטה"?      

ישי פרלמן: ההטבה פה מתקבלת ברגע שחברה א' משיגה שליטה בחברה ב', שזה 80%

ישי פרלמן:  שנת השגת השליטה זה המועד שבו היא מגיעה ל-80%, כשבמועד הזה היא צריכה להיות חברה מועדפת בעלת מפעל טכנולוגי

ישי פרלמן:       		"חברת בת" של חברה מזכה – חבר בני אדם שהחברה המזכה 		מחזיקה באמצעי שליטה בו בשיעור העולה על 50%, ושבבעלותו 		נכס לא מוחשי מוטב;     כדי שהנכסים הלא מוחשיים יהיו בישראל, יש תנאים שחלים על חברת בת של חברה מזכה     		"חברת חוץ מזכה" – חברה תושבת חוץ שמתקיימים לגביה כל אלה:     

ישי פרלמן: קרובה של החברה הרוכשת;     

ישי פרלמן: הכנסותיה, עלה על 10% בשנת המס שקדמה לשנת השגת  השליטה או עלה על 10% בשלוש שנות המס שקדמו לשנת השגת השליטה, בממוצע; לעניין זה, "הכנסות" – כהגדרתן בפסקה (1) להגדרה "מפעל טכנולוגי מועדף" שבסעיף 51כד לחוק לעידוד השקעות הון;     ההכנסות האלו מפחיתות מההכנסות שהן לא באמת של החברה כי הן מועברות באופן מיידי לאדם אחר

שלומית דולא: אם בחוק לעידוד השקעות הון מספיק שמפעל טכנולוגי יהיה עם 7%, למה פה זה צריך להיות גבוה יותר?     

אורית פרקש הכהן: האם בגלל התקופה שבה אנחנו נמצאים לא צריך להוריד את הרף הזה ל-7% שנמצא בחוק עידוד השקעות הון? האם תוכלו לבחון את זה? אפשר לתת איזו שהיא דרגה מסוימת של שיקול דעת לרשות המסים

אורית פרקש הכהן:  יש כאן איזה כלל מאוד נוקשה שמחמיר לעומת חוק השקעות הון, כאשר כרגע יש קושי גדול בתעשייה הזאת

מיכאל איתן: דיברנו עם רולנד, הוא אישר את ההשוואה להגדרה של חוק עידוד

אורית פרקש הכהן: מעולה

שלומית דולא: בחוק עידוד יש לחברות שלא עומדות בתנאים כמותיים אפשרות לאישור עוקף, לשיקול דעת לגבי מפעל מקדם חדשנות

שלומית דולא:  האם גם פה אפשר להוסיף את זה כדי להרחיב את התחולה?     

נדב נגר: אני חושב שעצם ההשוואה לחוק עידוד מספקת בשלב הזה

שולמית אלוני: אז זה עלה על 7% בשנת המס שקדמה לשנת השגת השליטה, או עלה על 7% בשלוש שנות המס שקדמו לשנת השגת השליטה

קרן נבו: אני חושבת שהעסקאות שעלולות למצוא את עצמן בחוץ בהקשר הזה הן דווקא העסקאות הגדולות

קרן נבו:  עסקה של חברה ישראלית גדולה וחברה זרה גדולה שמתמזגות ויש שאלה מי החברה הרוכשת ומי החברה הנרכשת, עלולה ליפול מתחת לרף טכני

קרן נבו:  אולי שווה לתת לרשות לחדשנות את היכולת לאשר עסקה כזאת כי זאת יכולה להיות עסקה אסטרטגית למשק הישראלי

נדב נגר: והן לא עמדו ב-7%?     

קרן נבו: כשאתה מדבר על חברות בשלות העניין של ה-7% הופך להיות טריקי

קרן נבו:  אנחנו מכירים את זה מהפרקטיקה ביום יום

נדב נגר: אנחנו נבחן את זה

ינון אזולאי: תדברו עם הרשות לחדשנות

ינון אזולאי:  לא אכפת לה להתחדש בעוד משהו, לקבל עוד סמכות

ינון אזולאי:  שתהיו בריאים, עד עכשיו לקחתם, לפחות תחזירו להם משהו קטן

משה גפני: תבדקו ותתנו תשובה בישיבה הבאה

משה גפני:  אני מסיים את הישיבה ובעזרת השם נמשיך

משה גפני:  אני מקווה שנסיים באיזה שהוא שלב

משה גפני:  אני מודה לכם, הישיבה נעולה