ועדת הכלכלה, כנסת 25, פרוטוקול מספר 142, 2023-06-14 00:00

דוד ביטן: אני פותח את הישיבה בנושא: דיווח שר החקלאות ופיתוח הכפר על פעילות משרדו

דוד ביטן:  כפי שידוע לכם, פעם בשנה אנחנו נוהגים לקבל דיווח על פעילות המשרדים שבאחריות הוועדה

דוד ביטן:  אחד המשרדים האלה הוא משרד החקלאות

דוד ביטן:  יש לנו שר חדש, לא חדש אפילו, אתה כבר מספר חודשים

דוד ביטן:  אני רוצה לברך אותך שבאת, ואני יודע שאתה עושה עבודה מצוינת במשרד, ויש לפניך עוד מספר דברים שאתה מתכוון לעשות

דוד ביטן:       אז קודם כל, בהצלחה בדברים שאתה רוצה, ואנחנו פה לעזור לך בדברים שאתה צריך, מכיוון שנושא החקלאות חשוב מאוד מבחינתנו, אבל גם אתה חשוב כדי שתעשה את הכול על מנת שהמשרד יחזור לפעילות כפי שהייתה לפני שנים

דוד ביטן:  זה אחד המשרדים החשובים במדינה, ומטפל בדברים החשובים למדינה

דוד ביטן:      כבוד השר, בבקשה

דוד ביטן:  אני רואה שגם סגן השר וגם המנכ"ל הגיעו

אבי דיכטר: בוקר טוב ותודה רבה

אבי דיכטר:  אני מבין שאנחנו בסד זמנים לחוץ יותר

דוד ביטן: אתה יכול להישאר, ואני אלך לישיבת סיעה

אבי דיכטר: נתקזז, אתה אומר? לא, אבל אני חושב שנצליח

אבי דיכטר:  נמצאים פה כל צוות המנהלים הבכירים של המשרד, המנכ"ל, הסמנכ"לים וגם סגן השר חה"כ משה אבוטבול

אבי דיכטר:  אבל נמצאים גם השותפים האחרים, אלה שבאים מהשטח – דובי, עמית

אבי דיכטר:  נמצאים כאן השותפים מהאוצר, גל – אני לא יודע למה אתה יושב מאחור, אתה שותף בכיר, אתה יכול לשבת מקדימה

אבי דיכטר:      יו"ר הוועדה, אני אומר לך, מספר המפגשים שהוועדה הזו הקדישה לנושא החקלאות הוא גם חריג וגם חריג לטובה

אבי דיכטר:  זה מצביע אולי על העובדה שגם אתה כיו"ר הוועדה וגם חברי הכנסת שחברים בוועדה וצוות הוועדה מבינים שהעידן שלנו השתנה

אבי דיכטר:  משבר האקלים – ואני אומר לכם, אל תשתמשו במילים אחרות, לא שינויי האקלים ולא מילים מנומסות אחרות

אבי דיכטר:  אנחנו במשבר אקלים עולמי

אבי דיכטר:  הוא לא פוסח עלינו, הוא לא יפסח עלינו, והעולם עובר ממציאות של היצע למציאות של ביקושים

אבי דיכטר:  אם לא נבין את זה בזמן, אנחנו נמשיך לדשדש, ויום אחד נחטוף – סליחה – את הבומבה ונתעורר

אבי דיכטר:      ולכן, צוות הוועדה שבצדק מבין את הדברים, אנשי משרד החקלאות שמשכו בשרוול והביאו לי את הטרמינולוגיה הנכונה, והיא מדרבנת את המנכ"ל, אורן לביא, שגם הוא נכנס לתפקיד לא מזמן, את סגן השר חה"כ משה אבוטבול, ואת עבדכם הנאמן, לעבוד בראייה של ביטחון המזון של מדינת ישראל

אבי דיכטר:  לא פחות, אבל הרבה יותר

אבי דיכטר:  אני תמיד אומר, לביטחון המזון צריך להוסיף מילה אחת: ביטחון המזון הבריא, כי הבעיה היא לא לספק כמות מזון לאזרחי ותושבי ישראל, ולמבקרים כאן, אלא לספק להם ביטחון מזון בריא

אבי דיכטר:      צריך להודות שכשאנחנו התחלנו בתפקיד מול צוות המשרד, ואני מודה שלא הכנתי את עצמי לכך שהעבודה תצטרך להיות גם קדימה אבל חזק מאוד אחורה

אבי דיכטר:  זו סוגיה שהוועדה הכירה קצת, לשמחתי, ואפילו עזרה לנו לתקן כמה דברים במהלך הדיונים, אבל לא הצלחנו לתקן הכול

אבי דיכטר:      רק השבוע חטפנו פיגוע בגין ההסכמים הקואליציוניים שנצטרך לתקן אותם, אבל בדמות העברת ועדת פרוגרמות שעוסקת גם בפיתוח הכפר וגם בחקלאות למשרד הנגב והגליל

אבי דיכטר:  זה כמו לקחת את נושא הבריאות ולשים אותו בוועדת האנרגיה, בלי לפגוע, חס וחלילה, באנרגיה, אבל הבריאות זה מקצוע והחקלאות זה מקצוע, וההסכמים הקואליציוניים יצרו פיגוע שנצטרך לתקן אותו

אבי דיכטר:  אנחנו נתקן את זה

אבי דיכטר:  נצטרך להיעזר גם בכם

אבי דיכטר:      הסיפור השני היה מהלך של אנשים עם כוונות טובות, אבל עם הליך בעייתי מאוד של הגנה על החקלאות הישראלית, ושם מצאנו את עצמנו נאבקים – החודשים הראשונים הוקדשו למנוע את הפגיעה האסטרטגית בחקלאות הישראלית על ידי איון וביטול סוגיית הגנת הצומח או ביטול האפקטיביות שלה

אבי דיכטר:  להגיע להחלטה שהייבוא לישראל יהיה כל ייבוא, מכל מקום, על ידי כל אחד, והמדינה, משרד החקלאות, הגנת הצומח, יפגשו את האיומים, את המזיקים, בשערי מדינת ישראל, זה היה הופך אותנו למדינה שעוסקת בחקלאות בשיעורי ההיסטוריה

אבי דיכטר:      לשמחתי, עצרנו את זה

אבי דיכטר:  לא היה קל, אבל הבינו את זה מי שהיה צריך להבין את הדברים האלה, מראש הממשלה נתניהו ומטה, והצלחנו לעצור את זה, ואנחנו עובדים במקביל גם על הדברים העתידיים וגם על תיקון התקלות ומזעור הנזקים, והיו גם מאלה וגם מאלה

אבי דיכטר:      צריך לומר בכנות, משר החקלאות הקודם הבנתי את הבעיה ביום הראשון כשהוא הראה לי את השקף הראשון שמצביע על התוצרת החקלאית של פירות וירקות לשוק המקומי

אבי דיכטר:  אדוני היו"ר, אני אומר לך, אתה מסתכל על הגרף, ולפעמים תמונה אחת שווה אלף מילים

אבי דיכטר:  התמונה הזו הייתה גרף שמראה את הייצור לשוק המקומי של ירקות ופירות במדינת ישראל ב-20 השנים האחרונות

אבי דיכטר:  האוכלוסייה גדלה ב-50%

אבי דיכטר:  שוק החלב, משק החלב, גדל ב-50%

אבי דיכטר:  אגב, הוא קשור למשרד החקלאות

אבי דיכטר:  ואתה רואה שפירות וירקות לא גדלו באחוז אחד במשך 20 שנה

אבי דיכטר:  שני מיליון טון, 20 שנה, ואתה מבין שיש בעיה שחייבת להיות מפורקת לחלקים כדי שאפשר יהיה לתקן אותה

אבי דיכטר:      אנחנו עסוקים וזו תוכנית העבודה שלנו

אבי דיכטר:  המנכ"ל אורן עבד ושקד על זה, ובטח תיכף ירחיב על זה

אבי דיכטר:  אבל אני אומר לכם, אם אנחנו לא נשכיל בשנים הקרובות, בשנה הזו, להתחיל מהלכים חדשים, אנחנו נהיה בבעיה

אבי דיכטר:      הסוגיה פשוטה מאוד

אבי דיכטר:  יש ארבעה עמודים אסטרטגיים שאני קבעתי אותם כאסטרטגיה למשרד

אבי דיכטר:  על בסיס זה אנחנו עובדים בכל הגופים במשרד, בכל הגופים שעובדים מול המשרד, החקלאים לסוגיהם, מהחקלאות בשדות, בחממות, גידולי השדה, כמובן, משק החלב, הפטם, הבקר, כל סוגיות הליבה של החקלאות וגם סוגיות הלוואי של החקלאות

אבי דיכטר:  ארבעת העמודים מאוד ברורים ומאוד מוכרים

אבי דיכטר:      הדבר הראשון שאתה רואה, ואת זה קיבלתי מפורר ביום הראשון – גיל ממוצע של חקלאי בישראל הוא 62

אבי דיכטר:  אדוני היו"ר, אין לך ולי שום התנגדות לגיל 62

דוד ביטן: לא

אבי דיכטר: אבל עם גיל 62 לא עושים פריצות דרך בשום תחום, גם לא בחקלאות

אבי דיכטר:  אפילו בכדורגל אף אחד לא חושב שנבחרת ישראל תעשה פריצת דרך בגיל 32

אבי דיכטר:  מזלנו שיש את הנבחרת הצעירה שהוכיחה שפריצות דרך עושים עם הצעירים, והעובדה הזו מכתיבה לנו כלל מאוד חשוב: איך מביאים דור ממשיך בחקלאות, גם בנים ובנות ממשיכים של חקלאים קיימים

אבי דיכטר:  המשפט הכי קשה שאני שמעתי מחקלאים, חלקם יושבים פה, הוא – אנחנו לא רוצים שהבנים והבנות שלנו ימשיכו בחקלאות אחרינו

אבי דיכטר:  חבר'ה, זה משפט קשה מאוד

אבי דיכטר:  אין לו הצדקה, אין לו סיבה והוא בר תיקון

אבי דיכטר:      הדבר השני היה עובדים זרים

אבי דיכטר:  איך שהוא התקדש פה הסיפור הזה שהיצרנים של חקלאות, אנשים, יזמים, בעלי החממות, בעלי הבקר ובעלי הצאן, איך שהוא התקבע פה שהמשלים שלהם, העובדים הזרים, זה דבר שצריך לתחום אותו במספרים – 23,000, 26,000, 31,000 המספר הנוכחי, כאילו זה איזה מספר קדוש

אבי דיכטר:  כשאתה בודק מה הסיבה שהמספר הזה מתקבע, אני אומר לך, אדוני היו"ר, לא מצאתי הצדקה

אבי דיכטר:  נהפוך הוא, ישנם מחקרים שמראים שעל כל חמישה עובדים זרים מייצרים שני מקומות עבודה לישראלים, לא בתחום של הקטיף והמיון, אלא בבתי אריזה או בהובלה של התוצרת

אבי דיכטר:      ולכן, בימים אלה אנחנו עובדים גם מול הוועדה למלחמה ביוקר המחיה, על הגדלת העובדים הזרים ל-45,000, ומיד

אבי דיכטר:  איך נעשה את זה מיד? אנחנו רוצים לקחת את מחזור - - -     

אלון שוסטר: כמה יש היום?     

אבי דיכטר: 31,000 זה המספר שאפשר להביא

אבי דיכטר:  אנחנו רוצים לקחת את מחזור 2023 ואת מחזור 2024 של העובדים הזרים, להאריך את פרק הזמן שלהם לשבע שנים, זה בערך 6,000 בשנה, ועד שהמכסה החדשה של 45,000 תהיה אפקטיבית, יהיו פה לאלתר 6,000 עובדים יותר כל שנה

אבי דיכטר:      זה מצרך נדיר והוא חייב להיות מצרך פתוח, הוא לא יכול להיות מצרך נדיר

אבי דיכטר:  לא יכול להיות שחקלאי לא יוכל לתכנן את עבודתו כשהוא יודע שיש לו עובדים זרים בהיקף נכון

אבי דיכטר:  העמוד השני באסטרטגיה שלנו זה מים

אבי דיכטר:  לא יכול להיות שחקלאי לא ידע שיש לו את מכסת המים במחיר סביר

אבי דיכטר:  אנחנו נעסוק בזה הרבה מאוד גם בוועדה הזו

אבי דיכטר:  אני עוסק בזה גם מול שר האנרגיה

אבי דיכטר:  אנחנו עוסקים בזה גם מול גופי המים, רשות המים וכולי

אבי דיכטר:      מאשימים את החקלאים שהמדינה, האזרחים, מסבסדים להם את המים השפירים

אבי דיכטר:  אתה יודע ש-55% מהמים בחקלאות הם מים מושבים

אבי דיכטר:  523 מיליון קוב היום

אבי דיכטר:  ב-2030 יהיו כמעט 800 מיליון קוב

אבי דיכטר:  ב-2050 יהיו מעל מיליארד קוב מים מושבים

אבי דיכטר:  אני אומר לכם, אם מדינת ישראל לא תעביר מים מושבים לחקלאות, היא תזרים אותם לים

אבי דיכטר:  מה הבעיה? כדי להזרים לים צריך לטהר אותם ברמה רבעונית

אבי דיכטר:  זה הכי יקר

אבי דיכטר:  לשפדן יש יכולת להגיע לרמה רבעונית, אבל תאר לעצמך שמדינת ישראל תטהר מים לרמה רבעונית ותזרים אותם לים

אבי דיכטר:  גם זה לא פשוט, יש את אמנת ברצלונה והיא לא מאפשרת להזרים את זה לים כל כך  מהר

אבי דיכטר:      לכן, זה עמוד מרכזי

אבי דיכטר:  אין הצדקה שחקלאי ישלם שקל אחד, אגורה אחת, על מים מושבים

אבי דיכטר:  הוא ישלם על ההובלה

אבי דיכטר:  אבל ההובלה, צריך להתחיל את הדיון מכמה עולה להוביל לחקלאים מינוס כמה עולה להוביל את זה לים, ומפה נתחיל את הדיון

אבי דיכטר:  יש לזה עלות נוספת של כמה חוסכים בזה שלא מזרימים לים מבחינת תקלות אחרות

אבי דיכטר:      העמוד השלישי הוא קרקע

אבי דיכטר:  אדוני היו"ר, חבריי חברי הכנסת, קרקע בחקלאות ננגסת כל שנה, יש אומרים 30,000 דונם, יש אומרים 15,000 דונם

אבי דיכטר:  העובדה שאין שום פיצוי על זה, אין שום חשיבה על איך  עושים דונם תמורת דונם, ולא חשוב אם זה עוד דונם על הקרקע או עוד דונם בקומות

אבי דיכטר:  את הסוגיה הזו אנחנו מתכוונים לפתור במשרד החקלאות, ולהתחיל את זה לאלתר

אבי דיכטר:  אנחנו בשותפות חזקה מאוד עם משרד ההתיישבות – הוא מבין את זה מהצד של ההתיישבות ואנחנו מבינים את זה מהצד של החקלאות, וישנן עתודות קרקע משמעותיות מאוד לחקלאות

אבי דיכטר:      רק לדוגמה על חקלאים, לא עלינו, הייתה הצתה של מטעי דקלים באיזור קליה-אלמוג, בקעת הירדן

אבי דיכטר:  6,000 עצים הוצתו

אבי דיכטר:  נסענו לשם לראות את ההצתה והלב נצבט, כי עץ דקל נדלק מלמעלה למטה

אבי דיכטר:  קודם כל הצמרת שלו נדלקת, ואז הגזע שלו חוטף את הבעירה

אבי דיכטר:  אתה רואה 6,000 עצים, אתה רואה את האפר

אבי דיכטר:  פוגשים את החקלאים, ומה אומר לי החקלאי שנשרף לו המטע? הוא אומר לי, אדוני השר, יש כאן קרקע חקלאית מעבר לגדר, בין הגדר לבין הירדן, שטח ישראלי שהוא קרקע מצוינת, יש בה מוקשים, 30 מיליון שקל תפנו את המוקשים ויש לנו עוד אלפי דונם לחקלאות

אבי דיכטר:  ככה חושב חקלאי

אבי דיכטר:  זו חשיבה אופטימית

אבי דיכטר:  החקלאים הם אנשים אופטימיים

אבי דיכטר:      כשבאתי לתפקיד, אמרו לי, אדוני השר, תזכור שאתה שר החקלאות ולא שר החקלאים

אבי דיכטר:  ואני אמרתי, חבר'ה, בישראל אין מצב שלא תהיה חקלאות, וחקלאות בלי חקלאים לא מתקיימת

אבי דיכטר:  אז בואו נתחיל את הדיון מכאן

אבי דיכטר:  דלגו לי על  השאר

אבי דיכטר:      העמוד הרביעי הוא נושא החדשנות הטכנולוגית

אבי דיכטר:  ישראל מובילה גם בתוך משרד החקלאות, גם מחוץ למשרד החקלאות, גם במו"פים האיזוריים, גם במו"פים הפרטיים, גם בחברות סטארט-אפ

אבי דיכטר:  אתמול היינו בשדרות בחנוכת חממה

אבי דיכטר:  תאמין לי, אתה שומע את זה, כאחד שבא מחדשנות משמעותית מאוד בתחום הביטחון, אני אומר לך, הם עולים איתם לגמר על רעיונות חדשניים איך עושים יותר עם מה שיש, איך עושים יותר מהשטח שיש

אבי דיכטר:  זה נושא שנצטרך לדחוף אותו קדימה

אבי דיכטר:      יש לנו גם רצון, גם מחשבה, ואני מודה שבנושא הזה יש גם הרבה מאוד שותפים, כולל משרד המדע, שמבינים את היתרון

אבי דיכטר:  כל שבוע ישנם מספר שרי חקלאות שנפגשים או מבקשים להיפגש, ואנחנו מדברים איתם היום במונחים טיפה שונים מהעבר

אבי דיכטר:  למה? יש דברים שאי אפשר לגדל בישראל בהיקפים שאנחנו רוצים

אבי דיכטר:  חיטה – אנחנו מגדלים 10% מהחיטה בישראל, בערך מיליון דונם, זאת אומרת, אנחנו צריכים עוד תשעה מיליון דונם

אבי דיכטר:  ואמרנו, כל שר חקלאות שבא אלינו לבקש שיתוף פעולה טכנולוגי וכולי, אנחנו רוצים לפתח  משהו שאנחנו קוראים לו: פונדקאות חיטה או פונדקאות תבואה

אבי דיכטר:      זאת אומרת, אנחנו נעשה איתכם שיתוף פעולה, נביא ידע, נביא מערכות השקיה, זרעים איכותיים

אבי דיכטר:  50% מהתוצרת לכם, 50% מהתוצרת לנו

אבי דיכטר:  למה זה חשוב? גם בגלל הכמות, אבל גם בגלל היכולת להביא את זה

אבי דיכטר:      חטפנו מכה עכשיו, נוכח המלחמה באוקראינה, ופתאום ראינו שאנחנו תלויים בספק אחד

אבי דיכטר:  אין שום הצדקה

אבי דיכטר:  אפשר לגדל חיטה טובה באפריקה, אפשר לגדל חיטה טובה באירופה בשטחים מסוימים, גם באסיה

אבי דיכטר:  לשם אנחנו מכוונים

אלון שוסטר: השר, זה בדיוק הפוך מהרעיון של בן אליהו לגדל מיליון דונם בנגב לסינים

אלון שוסטר:  בדיוק הפוך

אבי דיכטר: אני לא יודע אם היית בהתחלה כשדיברנו על הפיגועים

אבי דיכטר:  חלק מהפיגועים זה תוצרת בן אליהו, ואנחנו נסכל את הפיגועים האלה, אני אומר לך

אבי דיכטר:  הוא איש טוב, עם רצון טוב, עם ביצוע לא טוב בנושאים האלה

אבי דיכטר:  יכול להיות שיש לו ביצועים אחרים

אבי דיכטר:      שורה אחרונה, אדוני היו"ר, לפני שאנשי המשרד יציגו את הדברים

אבי דיכטר:  אנחנו מכוונים לכך שבמדינת ישראל יבינו שהחקלאות היא הפתרון, היא לא הבעיה

אבי דיכטר:  צריך לתת לה את הכלים, צריך לתת לה את האמצעים

אבי דיכטר:  אנחנו יודעים להביא את זה עם יד אחת

אבי דיכטר:  הוועדה בראשותך ובהשתתפותכם היא היד השנייה

אבי דיכטר:  בערבית אומרים: אל-איד אל-ואחדה מא בתצפק – אי אפשר למחוא כפיים ביד אחת

אבי דיכטר:  בפולנית זה טנגו, נדמה לי

אבי דיכטר:      אני מאמין שביחד עם השותפים, ביחד עם האוצר, יבינו שכשאנחנו מדברים על ביטחון מזון בריא, זה בידינו, שלא נתעורר בעוד כמה שנים ונגיד, וואו, פספסנו

אבי דיכטר:  אין לנו שון כוונה לפספס

אבי דיכטר:  אני מכיר את הדמויות פה

אבי דיכטר:  גם לכם אין שום כוונה לפספס

אבי דיכטר:  תודה רבה

אבי דיכטר:  אני מעביר את רשות הדיבור – סגן השר, אתה רוצה לומר משהו?     

משה אבוטבול: כן

משה אבוטבול:  אומר בקצרה, ברשות יו"ר הוועדה, השר היקר שלנו מיצה ואמר את הדברים שאנחנו אמורים ודרוכים עליהם כל הזמן

משה אבוטבול:  קודם כל, בוקר טוב ויישר כוח על הדיון הזה, דיון שיוביל אותנו למקצה שיפורים נוסף בתוכנית שלנו, בחזונות, בעשייה, ביעד

משה אבוטבול:      חשוב להדגיש שלצערנו, הגענו למשרד, גם השר וגם אני, עם אווירה מאוד לא טובה של התייחסות ציבורית כלפי החקלאים במחלוקת – האם החקלאים הם מיליארדרים או שסתם מיליונרים קטנים

משה אבוטבול:  זה דבר שהיינו צריכים להיאבק בו

משה אבוטבול:  כל חקלאי עובד למען הפרנסה שלו, והמסר שלנו זה לפרנס בכבוד

משה אבוטבול:  אנחנו לא מחפשים להעשיר שום גוף, ולכן ההחלטות שלנו או הרצונות להחלטות הן מאוד שקולות, אבל כן חשוב לנו שהדברים ייעשו בצורה מקצועית, כי לצערנו, הרבה אנשים שלא הבינו בתחומי חקלאות קיבלו החלטות שהובילו למשברים מאוד קשים בממשלה קודמת

משה אבוטבול:      קח את משבר השום

משה אבוטבול:  לא ידעו בדיוק להכיל את זה, איך להעביר כספים למי שצריך בצורה דיפרנציאלית, בצורה כזו שנוכל לחלק את זה נכונה

משה אבוטבול:  השר ואני נאבקים באוצר לא בגלל שאנחנו נהנים מזה, זו עבודה מתישה מולם, אבל בגלל זה שאנחנו לא רוצים שיחזרו למשגים כאלה ואחרים

משה אבוטבול:      בעזרת השם, מתוך התחומים שהשר ביקש ממני לטפל בהם, זה נושא רשויות הניקוז, הנושא של צער בעלי-חיים, כמובן, הנושא של מצוות התלויות בארץ, ובעיקר, הנושא הכי חשוב לנו זה הנושא של הסרת חסמים

משה אבוטבול:  מצאנו בתוך המשרד הרבה מקומות – וכל צוות העוזרים שלי ממוקד על דבר אחד, פניות ציבור בנושאים כאלה ואחרים, ואני שמח שיש הצלחות טובות כי בעצם הם שומעים שיש מי שמוכן לקבל אותם ולשמוע אותם

משה אבוטבול:      זו ההנחיה של השר, זה הקו שלנו, אבל בין לבין חייבים שהמדינה תכיר במאבקים שלנו, תיתן כתף, ויחד איתך, יו"ר הוועדה, כשתיחשף יותר לעשייה הברוכה בתוך המשרד, של השר, של המנכ"ל, של כל האנשים הנפלאים שנמצאים איתנו בתוך המשרד, ובעיקר גם כאלה מחוץ למשרד שנותנים כתף – ראשי הארגונים – אנחנו עובדים בשיתופי פעולה מדהימים, וזה לבד אמור לגרום למדינת ישראל להיות מרוצה, כי בעצם אנחנו באים יחד לשולחן ממוקדים, יש כיוון, יש מטרה, יש תיאום ציפיות, והכי חשוב, ברגע שיש מאבק משותף, אנחנו מצליחים בו

משה אבוטבול:      בין השקפים, כשיצטרכו את עמדתנו, לשמוע על דברים שאני מטפל בהם באופן ישיר, אשמח תמיד לומר

משה אבוטבול:  השר נגע בכול

משה אבוטבול:  תודה רבה

דוד ביטן: תודה לשר ותודה לסגן השר

דוד ביטן:  פעם ראשונה שאני שומע אותך בנושא החזון

דוד ביטן:  כל הכבוד, ואנחנו כמובן נהיה פה כדי לעזור לך כמה שאפשר, ואתה יודע שאנחנו יודעים ל עשות את זה

דוד ביטן:  מכיוון שב-10:00 יש לנו ישיבה של סיעת הליכוד, אני והשר נצטרך להיות שם, אז אני מציע שהסגן והמנכ"ל יישארו, ואחד  מחברי הכנסת ינהל את הישיבה על מנת שנאפשר לאנשים לומר דברים

דוד ביטן:  לפני שאנחנו עוברים למנכ"ל, בקיצור נמרץ, אם לח"כים יש משהו לומר, עכשיו זה הזמן

אלון שוסטר: אני אשמח במשפט – הכפר הישראלי גם כן מאותגר בוועדה בענייני פיתוח

אלון שוסטר:  תודיע בישיבת הסיעה שאני מודה לראש הממשלה - - -     

אבי דיכטר: בבית משפט אומרים, כל דבר שאתה אומר עלול לשמש נגדך     

אלון שוסטר: כן, כן

אלון שוסטר:  אני מודה לראש הממשלה על המינוי הנדיר, החיובי, בכל קנה מידה, של השר וסגנו

אלון שוסטר:  אין ברירה

אלון שוסטר:  אנחנו מתחילים שינוי מחדש, קודם כל, ברוח הנושבת, ברוח שאתה משיב בגייסות, בחקלאים ועוזריהם, ומפה רק לגזור את ההמשך

אלון שוסטר:  אני מזכיר שבנתונים שקראתי ברפרוף, 3% מהוצאות משפחה ממוצעת זה פירות וירקות, ועליהם אנחנו כרגע מתבחבשים עד כדי חשש מאובדן מאות אלפי דונמים, ואני יודע שאתה יודע עד כמה כל אמירה שלך לגבי עלות המים, מחירי המים ומצאי העובדים הזרים, הקרקע וההשקעות, עד כמה הם חיוניים כדי למנוע את הפגיעה, לכאורה, בשם יוקר המחיה, אבל הרס חקלאות לא שווה את הניסיון הזה של כמה עשרות שקלים שאולי נצליח ושזה לא יישאר בפער התיווך באיזשהו מקום

אלון שוסטר:      אני בא ממקום שרוצה לפרגן למדינת ישראל

אלון שוסטר:  שתי הצלחות שאני חווה בחיי בדור האחרון – האחד, עוטף עזה, שעומד במעמסה אדירה, שאסי רוקד, אבל מדינת ישראל, עם התושבים כמובן, עומדת במעמסה

אלון שוסטר:  והשני, אני חי בקיבוץ, ומושב לידי, ועברנו בדור האחרון טלטלות, וידענו להתגבר ולהתחדש

אלון שוסטר:  עם שתי היכולות הללו, שהמדינה לא הייתה זרה להן, היא הייתה חלק מהן, בהחלטות אסטרטגיות, אני מאמץ את ידיך, ונהיה כולנו לסיוע כי מדינת ישראל זקוקה לחקלאות חזקה

אלון שוסטר:  תודה רבה

מטי צרפתי הרכבי: אדוני, אני רוצה להודות לכבוד השר ולסגן השר

מטי צרפתי הרכבי:  באין חזון ייפרע עם, ויותר מפעם אחת שמעתי אותך, ומחמם את הלב לראות את החזון ואת החשיבות של החקלאות במדינת ישראל

מטי צרפתי הרכבי:      יש לי שאלה קטנה לגבי אגף תכנון

מטי צרפתי הרכבי:  דיברת על כל מיני תקלות שקרו בהסכמים הקואליציוניים

מטי צרפתי הרכבי:  לשיטתנו, חלק מההתיישבות או האיחוד או השילוב של ההתיישבות במרחב הכפרי, יחד עם חקלאות פעילה, אחד הם, ואם אדוני יכול לומר מה עמדתו לגבי השינוי שנעשה

דוד ביטן: טוב, בסוף

יסמין פרידמן: אפשר גם שאלות?     

דוד ביטן: אתם יכולים לשאול, אבל תשובות יינתנו אחר כך

משה אבוטבול: אולי עדיף אחרי שתראי את התוכנית, יסמין

יסמין פרידמן: לא, לא

יסמין פרידמן:  ראשית, אני רוצה לומר לגבי החקלאות

יסמין פרידמן:  כמי שמאמינה במשבר האקלים שכבר כאן, וכמי שמאמינה שעתודות המזון בעתיד הקרוב מאוד בעולם בכלל, וגם במדינת ישראל, צריכות להסתמך על המדינה ופחות על ייבוא, כי ככה כל המדינות יפעלו, אני מברכת על כך שזה הכיוון ואני הייתי מגדילה עוד יותר ומשקיעה עוד יותר בחקלאות המקומית שלנו וכמה שאפשר

יסמין פרידמן:      שאלה לאחר כך – כשאני מסתכלת על תקציב משרד החקלאות, התקציב של רווחת בעלי-חיים הוא הכי קטן

יסמין פרידמן:  למעשה, הוא קטן כמו העסקת מתנדבים בחקלאות

יסמין פרידמן:  חשוב לי לשאול, כשגם רווחת בעלי-חיים היא חלק מהמשרד, האם יש תכנון בל זאת להגדיל את התקציב? אני מכירה את התוכניות ואני מכירה את הכול

יסמין פרידמן:  זו שאלה אחת

יסמין פרידמן:      שאלה שנייה, בהמשך לעניין הייבוא, האם יש תוכנית לצמצם עד הפסקה לגמרי את הייבוא, לא רק של טלאים, אלא גם של עגלים במשלוחים החיים?     

משה אבוטבול: לפחות היה לך נחת אתמול עם החילוץ של הכלבה

משה אבוטבול:  זה דבר שקרוב לליבך

יסמין פרידמן: ראשית, תודה רבה

יסמין פרידמן:  אני רק אומר לך שאתה שלחת לי חילוץ וזה באמת היה לי נחת

יסמין פרידמן:  במקביל קיבלתי עוד עשר תלונות

משה אבוטבול: אל תדאגי

משה אבוטבול:  גברת פרידמן, אנחנו פה בשביל זה

יסמין פרידמן: אבל תודה על כל כוונה

דוד ביטן: עוד חבר כנסת רוצה לומר משהו? המנכ"ל, בבקשה

דוד ביטן:  בקיצור, בגלל שב-10:00 השר צריך - - - אחר כך תמשיכו

אורן לביא: אני לא כל כך אוהב לחזור על דברים, אבל אני רוצה להצטרף לשר ולומר לך תודה רבה, יו"ר הוועדה, על מה שאתה עושה

אורן לביא:  זו ועדה שעובדת קשה מאוד לטובת החקלאות וביטחון המזון במדינת ישראל

אורן לביא:  חשוב לי לומר את זה

אורן לביא:  תודה לשר, תודה לסגן השר, לחברי הוועדה, להנהלה שלנו שעובדים איתנו כתף אל כתף מהיום הראשון שנכנסנו לפני חמישה חודשים למשרד, ולשותפים שהם לא עובדי המשרד, מהעמותות ומהארגונים שנמצאים כאן

אורן לביא:      נפגשנו, לדעתי, עם כולם, ואם לא עם כולם אז עם רובם בחודשים האחרונים שאנחנו בתפקיד

אורן לביא:  גם השר באופן אישי, גם סגן השר שמקיים דיונים כל יום שני ומקבל הרבה מאוד שותפים ופונים למשרד, וגם אני באופן אישי פגשתי חלק גדול מהאנשים

אורן לביא:      אני רוצה לפתוח בזה שכשנכנסנו למשרד הייתי מאוד מופתע מזה שלמדינת ישראל אין תוכנית לאומית לביטחון המזון

אורן לביא:  ישב אצלי בשבוע שעבר בחור מסין שעוסק בחקלאות, והוא אמר, אנחנו מתכננים את החקלאות שלנו 100 שנים קדימה

אורן לביא:  כשאני מסתכל על המדינה שלנו, אנחנו לא מסתכלים אפילו עשר שנים קדימה או חמש שנים קדימה, וזה היה דבר מפתיע מאוד

אורן לביא:  זה היה אצלנו במיקוד ותיכף תראו את התוכנית ששמנו

אורן לביא:      אני חושב שהשר שם בחזון שלו תוכנית לאומית שמסתכלת על ביטחון המזון הבריא

אורן לביא:  אני אוסיף, ברשותך, השר, גם זמין וגם במחיר הוגן

אורן לביא:  תראו עוד מעט איך הכול מתכנס לתוך משפך אחד, ובסוף, בעזרת השם, זה יגיע למחיר הוגן לטובת המדינה, לטובת הדורות הבאים

אורן לביא:      הדבר השני, בנושא התקלות או הפיגועים, אני לא רוצה להיכנס ספציפית לתקלות או פיגועים, אבל אני אומר שאני מופתע מדבר נוסף, שלא מעט פעמים אני מרגיש ומופתע מהצורך להסביר למה אנחנו צריכים חקלאות בישראל, וכאן אני מצטרף לדברים של חה"כ שוסטר

אורן לביא:  איך יכול להיות שאנחנו במדינת ישראל – נכון שהיא מדינה מורכבת מאוד, היא מדינה עשירה יחסית, מפותחת, לצערי, ללא תוכנית לאומית, ולמה אנחנו צריכים להסביר בכלל למה צריך חקלאות במדינת ישראל

אורן לביא:  זה דבר מפתיע ומדיר שינה מעיניי

אורן לביא:      אני מתחיל את הבוקר שלי במשרד ב-7:00 בבוקר, מסיים אותו בשעות הכי קטנות של הלילה, וקשה לי לישון בלילה כשאני חי בתחושה הזו כאזרח, אפילו לא כמנכ"ל משרד, למה צריך להסביר ללא מעט אנשים במדינת ישראל שצריך חקלאות בישראל

אורן לביא:  זה פשוט דבר לא הגיוני

אורן לביא:  ועם מי אנחנו מתמודדים? עם אנשים שהם עובדי מדינה, משרדי ממשלה ואנשים בכירים

אורן לביא:  חשוב שהוועדה תכיר את זה לפני שאני מתחיל את הצגת המשימות

אורן לביא: (הצגת מצגת)     אפשר לראות במצגת את המשימות העיקריות שלנו במיקוד

אורן לביא:  הדבר החשוב והמרכזי ביותר, לדעתי, זה הקמת מינהל לביטחון מזון לאומי

אורן לביא:  זה מינהל שלא קיים היום אצלנו במשרד

אורן לביא:  זה מינהל שהתכנון שלו החל בממשלה הקודמת, אצל מנכ"לית שהייתה לפניי – מינהל לביטחון מזון לאומי

אורן לביא:  אנחנו מקדמים את הנושא הזה

אורן לביא:  המתנתי איתו קצת כדי להבין איפה הדברים נמצאים, אם צריך או לא צריך, לבחון את הנושא הזה

אורן לביא:  הקפאתי בהתחלה את הנושא הזה, וחזרנו אליו בשבוע האחרון ואנחנו נצא למכרז בין-משרדי ונאייש את ראש המינהל ונבנה מינהל חדש בנושא הזה שיסייע לנו לבנות את התוכנית

יסמין פרידמן: אורן, בתוך התוכנית אתם לוקחים בחשבון גם אם נושא צמצום זריקת מזון? אתם מודעים לזה שבמדינת ישראל נזרק מזון בשווי של 19 מיליארד שקלים בשנה? הרבה ממנו הוא בחקלאות, ויש תוכנית טובה שכדאי להכיר ואולי לחבר כי זה חלק בלתי נפרד מזה, בעיניי

אורן לביא: אוקיי

אורן לביא:  חלק מהדברים נלקחו בחשבון

אורן לביא:  את אומרת 19 מיליארד – זה סכום גדול

יסמין פרידמן: אלה הנתונים, לצערי

שלום דנינו: זה סכום סביר מאוד ביחס לעולם, מה שהיא אומרת

יסמין פרידמן: 19 מיליארד זה לא סביר, שלום

יסמין פרידמן:  שלום, זה לא סביר

יסמין פרידמן:  אנחנו המדינה מספר 4 בעולם באשפה, ואפשר להציל 50% מהמזון הזה

אורן לביא: הדבר הזה נלקח בחשבון

משה אבוטבול: חלק נעשה על ידי הארגונים, כמו לקט ישראל, שמעבירים חלקים גדולים

שלום דנינו: חברים, בואו נאפשר להם להציג

שלום דנינו:  אנחנו רק בסעיף ראשון

אורן לביא: הדבר הזה נלקח בחשבון ויילקח בחשבון

אורן לביא:  אני רוצה להוסיף את גיבוש הסכמים בין-לאומיים להבטחת מלאי המזון של מדינת ישראל

אורן לביא:  זה נכנס גם למה שהשר דיבר בנושא פונדקאות

אורן לביא:  מדינות שנמצאות איתנו בקשר, למצוא את החוזקות והיכולות שלהן מול החוזקות והיכולות שלנו, בעיקר בנושא טכנולוגיה, זרעים, דברים מהסוג הזה, לחבר בין הדברים, לעשות שותפות ולקדם את הנושא לטובת ביטחון המזון של המדינה

אורן לביא:      הנושא השני: היערכות למתן תמיכות ישירות לחקלאים

אורן לביא:  יש לנו נושא שכרגע נמצא במחלוקת מסוימת

אורן לביא:  המשרד אמור לקבל 700 מיליון שקלים בתמיכות ישירות

אורן לביא:  700 מיליון זה בהבשלה מלאה

אורן לביא:  אנחנו מלבנים כרגע את המחלוקת הזו עם אגף התקציבים

אורן לביא:  אני מאוד מקווה שנגיע לפתרון

אורן לביא:  אם נגיע לפתרון זה רק יוכל לסייע לחקלאות, לחקלאים, וגם זה בקו ישיר לביטחון המזון של המדינה

אורן לביא:  אם לא נצליח להגיע להישג משמעותי בנושא הזה, יהיו כאן ענפים שייפגעו

אורן לביא:  דוגמה, השום, ואני ארחיב על השום אחר כך

אורן לביא:      משבר ידיים עובדות בחקלאות – עד היום הטרמינולוגיה הייתה שזה משאב בחוסר

אורן לביא:  אני רוצה לומר את דעתי האישית

אורן לביא:  המשאב הזה לא נמצא בחוסר, המשאב הזה נמצא במשבר

אורן לביא:  אין חוסר

אורן לביא:  חוסר זה משהו שבסוף תשלים אותו אולי

אורן לביא:  המשאב הזה נמצא במשבר

אורן לביא:  בחודש מאי אי אפשר להסתובב בדרום, אי אפשר להסתובב בערבה

אורן לביא:  לא בחודש מאי – בחודש אפריל כבר אי אפשר להסתובב יותר מחמש דקות, עשר דקות, רבע שעה, ולעשות חקלאות

אורן לביא:      עובדים ישראלים לא באים לעבוד בחקלאות

אורן לביא:  זה לא יעזור

אורן לביא:  כמה שננסה להביא אותם, הם לא יבואו

אורן לביא:  סטודנטים לא יבואו

אורן לביא:  צריך להביא עובדים זרים לישראל

אורן לביא:  צריך לפתוח את זה, בין אם זה 7,000, בין אם זה 15,000 ובין אם לפתוח את זה לגמרי, צריך לאפשר לעובדים זרים להיכנס לכאן

אורן לביא:  וכאן העבודה היא מול משרד האוצר ומול משרד הפנים

אורן לביא:  השר עושה עבודת קודש בנושא הזה, ואני מקווה מאוד שבזמן הקרוב אנחנו נראה תוצאה ונראה את ההירתמות של המשרדים שאנחנו צריכים אותם איתנו בנושא הזה

שלום דנינו: אורן, אתה יכול להגיד מספר, כמה חסרים היום?     

אורן לביא: לפי הנתונים שלנו, אנחנו צריכים כ-50,000 לפחות

אבי דיכטר: חברי הכנסת, אני לא פגשתי בחצי השנה האחרונה שאני בתפקידי, לא פגשתי חקלאי אחד שאמר לי מכסת העובדים הזרים שלי מאוישת באופן מלא

אבי דיכטר:  כולם, ללא יוצא מן הכלל, כולם נמצאים בחסר, מנסים להשלים את זה מן הגורן ומן היקב, בכל מיני דרכים שונות ומשונות, והבעיה העיקרית היא חוסר הוודאות אם הוא יוכל לקטוף את הפרי או לא, אם הוא יוכל לאסוף את הפרי מהחממות או לא

אבי דיכטר:  אויב מספר 1 בייצור בחקלאות ובכלל, זה הנושא של חוסר ביטחון

אבי דיכטר:  אם אתה לא יודע שיהיו לך עובדים לקטוף את התוצרת או לאסוף אותה, אתה מתלבט מאוד לגבי הפעם הבאה

אבי דיכטר:      אתם יודעים כמה חקלאים לא אוספים פרי מפני שכשהם רצו לאסוף או כשהפרי היה בשל, לא היו להם ידיים עובדות? וכשהפרי כבר היה over, הגיעו ידיים עובדות וכבר לא השתלם להם לאסוף את זה

יסמין פרידמן: יש בעיה עם המכסה? המדינה עדיין לא מאשרת את המכסה הרצויה? זאת השאלה

אבי דיכטר: כן, זה מה שאמרתי

אבי דיכטר:  החלטת הממשלה האחרונה קבעה 31,200

אבי דיכטר:  מה לעשות שמי שצריך לחלק את המכסה יושב פה, אסף לוי – תרים את היד – שהוא ה-bad guy, הוא צריך לחלק X עובדים זרים ל-Y חקלאים, וה-Y דורש הרבה יותר מה-X

אבי דיכטר:  אז הוא צריך להיות האיש הרע

אבי דיכטר:  אין חקלאי שמצליח למצוא מתאם בין המכסה שהוקצתה לו לבין האיוש בפועל

שלום דנינו: הם מדברים פה על שני דברים

שלום דנינו:  גם מה שמוקצה היום לא מספיק - - -     

אבי דיכטר: הוא יכול להביא עובד רק אחרי שהעובד הקודם יצא

אבי דיכטר:  מה לעשות שהעגבניות לא מותאמות לצורך הזה, הן מבשילות לפי הזמן שלהן, לא לפי מתי העובד הזר יצא ואז החדש נכנס פנימה

אבי דיכטר:  את זה אנחנו מתכוונים לבטל

אבי דיכטר:  ברגע שתהיה חפיפה ולא פער, המציאות הזו תיעלם

אבי דיכטר:  ולכן המספר שאמרנו, להגדיל ל-45,000 זה לא בגלל שזה המספר הנכון, אלא כי אנחנו רוצים לפרוץ את התקרה הזו פעם אחת ולתמיד

אבי דיכטר:      כל האמירות שזה תופס מקומות עבודה של ישראלים לא רלוונטיות

אבי דיכטר:  חבריי חברי הכנסת, עבודה בחקלאות מוגדרת בחוק כעבודה מועדפת, אבל הם לא באים

אבי דיכטר:  הם באים לעבוד חצי שנה, שזה המינימום שהם צריכים כדי לקבל את המענק

אבי דיכטר:  הם עובדים חצי שנה, ואגב, לא מוכנים לעבוד במקומות שבהם עובדים העובדים הזרים

אבי דיכטר:  הם מוכנים לעבוד בבית אריזה, וכולי, וביום האחרון של החצי-שנה הם לוקחים את המענק וביי-ביי

קריאה: רק להוסיף מילה אחת: אין מקום בעולם, ובמיוחד לא ב-OECD, שמישהו מגביל כמות עובדים זרים באף מדינה

קריאה:  אנחנו המצאנו את זה

יסמין פרידמן: זה בדרך לפתרון?     

אבי דיכטר: זה בדיוק מה שאמרתי קודם

אבי דיכטר:  אנחנו הולכים לפרוץ את זה, אני מקווה שבתקופה הקרובה מאוד

אבי דיכטר:  יש כבר הסכמה של כולם כמעט

אבי דיכטר:  זה עלה בדיון על המלחמה ביוקר המחיה אצל ראש הממשלה

אבי דיכטר:  הייתה שם תמימות דעים לגבי הנושא הזה

אבי דיכטר:  שר האוצר פשוט היה בחו"ל, ולא יכולנו לגמור בשבוע האחרון

אבי דיכטר:  אני מאמין שזה יגיע בקרוב מאוד, וכפי שאמרתי, כדי שזה יהיה אפקטיבי על ההתחלה, אנחנו רוצים להאריך את התקופה לשבע שנים כדי שהגידול יהיה מידי, ולא שנצטרך לחכות עכשיו שנתיים עד שיסדרו את כל הנושא

אבי דיכטר:  אנחנו מתכוונים להביא עובדים זרים גם ממדינות אחרות, לא רק מתאילנד, גם מהודו וגם ממדינות אחרות

יסמין פרידמן: רק הערה, אם אפשר

יסמין פרידמן:  המשרד שלך ובכלל בארץ, יש מחסור חמור מאוד גם בווטרינרים

יסמין פרידמן:  הרבה מהעמותות, הארגונים, רוצים לייבא לכאן כ-100 וטרינרים

יסמין פרידמן:  האם זה משהו שאנחנו יכולים להגיש לכם ותיקחו גם אותו בחשבון?     

אבי דיכטר: יושב פה תמיר, ראש השירותים הווטרינריים, והוא יכול לענות לך ישר

תמיר גשן: בוקר טוב

תמיר גשן:  א', יש עבודה של מרכז המידע של הכנסת שהראתה שלא בטוח שיש חוסר בווטרינרים

תמיר גשן:  הבעיה היא לא בהכרח חוסר בווטרינרים וייבוא וטרינרים, ואני מזכיר שמקצוע הרפואה הווטרינרית בישראל מצריך רישיון, וכדי לקבל רישיון צריך להיות לפחות תושב או אזרח של מדינת ישראל ולא בטוח שהם יכולים לקבל את המעמד הזה

תמיר גשן:  מעבר לכך, יש פגיעה ברמת המקצוע

תמיר גשן:  מי שמקבל את הרישיון צריך לעמוד בבחינות

תמיר גשן:      דבר שני, הבעיה הגדולה שלנו היא פרישה של וטרינרים צעירים תוך מספר שנים מועטות מסיום הלימודים, ולא חוסר באנשים שגומרים את ההשכלה

יסמין פרידמן: אני מכירה את זה

יסמין פרידמן:  זה נכון, אבל בפועל יש פחות עוסקים במקצוע

שלום דנינו: בבקשה, בואו נמשיך

אורן לביא: חה"כ יסמין, אני חושב שאת מתכוונת למשהו מסוים מאוד, לעיקור וסירוס

יסמין פרידמן: לא רק

יסמין פרידמן:  יש מחסור גדול מאוד בווטרינרים

יסמין פרידמן:  הוא צודק, אני רק במשפט אומר לך שיש המון וטרינרים שמסיימים, אבל הם לא עוסקים במקצוע

שלום דנינו: אנחנו רוצים לשמוע את המצגת כדי שנספיק

אורן לביא: בענף ההטלה אנחנו עוסקים ביישום שתי החלטות ממשלה, גם מ-2007 וגם מ-2010, להשלמת הרפורמה

אורן לביא:  מעבר של לולים מהמשק המשפחתי לחוות ייעודיות

אורן לביא:  70% מענף ההטלה נמצא בצפון, באזורי קו עימות, בשלושה יישובים עיקריים

אורן לביא:  לקחנו את זה צעד קדימה, ולצערי, הנושא הזה היה תקוע הרבה מאוד שנים

אורן לביא:  קיימנו הרבה מאוד דיונים, עשרות דיונים בחמשת החודשים האחרונים

אורן לביא:      אנחנו מתקדמים גם עם האיגרת של השירותים הווטרינריים בנושא הזה, כדי לעזור לאותם חקלאים בעלי מכסות להתקדם ולצאת מהמשק המשפחתי החוצה

אורן לביא:  מה שקרה עד היום – הם קיבלו משימה, ללא תרמיל על הגב, ללא כלים, ללא תכנון, ללא תקציב, שום דבר, ללא היבטים של הגנת הסביבה

אורן לביא:  אמרו להם, צאו לדרך, תגיעו ליעד, ועלא באב אללה

אורן לביא:  תגיעו – תגיעו, לא תגיעו – לא תגיעו

יסמין פרידמן: אבל אני חייבת לתקן אותך

אורן לביא: אני רק אשלים

שלום דנינו: בבקשה

יסמין פרידמן: שלום, מה לעשות? יש לי שאלות

יסמין פרידמן:  אתה לא יכול כל שנייה לקטוע אותי

יסמין פרידמן:  אני שואלת בנושאים הרלוונטיים

שלום דנינו: יכול להיות, אבל אחר כך, אבל זה לא דיון אישי

יסמין פרידמן: אני דיון אישי? אני שואלת על הסעיפים

שלום דנינו: סליחה, אני לא רוצה פה לפתוח את הוויכוח הזה

משה אבוטבול: יסמין, תני לנו להציג לפחות

משה אבוטבול:  בסוף ייגמר לנו - - -     

שלום דנינו: המשימה של הדיון הזה היא שהם רוצים להציג את התוכניות, בבקשה

משה אבוטבול: אחרי זה יהיה זמן לשאלות

משה אבוטבול:  שלום ייתן זמן לשאלות

שלום דנינו: אני מבקש שתירשמי פה, ותינתן לך זכות הדיבור

אורן לביא: אנחנו מתקדמים מאוד עם הנושא הזה

אורן לביא:  גם בריווח של האיגרת, שזה כבר יגיע בקרוב לאישורו של השר

אורן לביא:  סגן השר כבר ראה את זה

אורן לביא:  השר יראה את זה גם בימים הקרובים, וגם בנושאים של מימון יצאנו עם קול קורא בנושא הזה, ומתקדמים

אורן לביא:  יש לנו עדיין בעיה עם הגנת הסביבה בכל הנושא של פתרון הקצה

אורן לביא:  אין פתרון קצה מוסכם כרגע

אורן לביא:  אני מקווה שגם זה ייפתר בשבועות הקרובים, ובעוד שנה מהיום, ביוני הבא, כולם כבר יהיו עם היתרים ונצא לדרך

שלום דנינו: אני רוצה להעיר הערה, ברשותך, המנכ"ל

שלום דנינו:      בישראל יש לנו בעיה ייחודית

שלום דנינו:  אני מסתכל על תמיר, ראש השירותים הווטרינריים, שהוא צריך לתת את המענה המקצועי הנכון ביותר

שלום דנינו:  אבל יש היבט נוסף

שלום דנינו:  אמר המנכ"ל, 70% מההטלה נמצאת בצפון הארץ

שלום דנינו:  אלה אנשים ומשפחות שאנחנו שלחנו – אנחנו, הווי אומר, אבותינו שלחו בשנות ה-50, ה-60 וה-70 לגור ליד גבול הלבנון

שלום דנינו:  כשאתה פוגש את האנשים האלה, שהם מבוגרים בגילם, במרגליות, באביבים, בדובב, והם אומרים: בינינו לבין החזבאללה יש לנו רק דבר אחד, הלולים שלנו

שלום דנינו:  אנחנו קמים בבוקר וצריכים להחליט אם אנחנו הולכים ללול או הולכים למרפאה

שלום דנינו:  למזלנו, יש לנו את הלולים, אז אנחנו הולכים ללולים

שלום דנינו:  אם לא תהיה לנו האלטרנטיבה הזו, אנחנו נלך למרפאה

שלום דנינו:      השירותים הווטרינריים, בראייה מקצועית, עשו מהלך סופר-חכם ברמה הלאומית

שלום דנינו:  הם בחרו איך להאריך את פרקי הזמן שהלולים האלה יבשילו, כדי לפגוש את מה שאורן אמר כאן, את הנושא התשתיתי, שהוא לא במשרד החקלאות, זה לעשות תוכנית מתאר, דברים שחסרים

שלום דנינו:  ולכן ההארכה היא כדי לפתור את זה

שלום דנינו:  כולנו רוצים שההטלה תניב לנו ביצים גם טריות וגם בריאות

שלום דנינו:  לשם אנחנו חותרים, גם אם זה ייקח עוד שנה

אורן לביא: ענף הצאן – ענף שמוכר גם בנושא יוקר מחיה וגם בנושא של רווחת בעלי-חיים

אורן לביא:  אני חושב שהנושא הזה ברור

אורן לביא:  יש פה היום כמות גדולה, ואני לא יודע אם המדינה תכננה להביא כל כך הרבה צאן למדינת ישראל

יסמין פרידמן: חד משמעית לא

אורן לביא: בנושא הזה הכנו תוכנית משולבת

אורן לביא:  זה לא להפסקה של כל הייבוא, אבל להפחתה משמעותית מאוד של ייבוא הטלאים החיים, לצד חיזוק הגידול המקומי, כאן בישראל, בין אם זה בחוות - - -     

יסמין פרידמן: כן, זה הטלאים, לא העגלים

אורן לביא: כרגע אנחנו עוסקים בטלאים

אורן לביא:  לגבי עגלים, נדון על זה בנפרד

אורן לביא:  זה לא בתוכנית הזו

קריאה: יש שם איפה לגדל? יש שם מרעה? יש מקום?     

יסמין פרידמן: יש בשר מצונן טרי, וזה התחליף

אורן לביא: אין בעיה לגדל

אורן לביא:  אני רק רוצה להדגיש, ענף הצאן זה פרימיום, זה לא יוקר המחיה בישראל

אורן לביא:  זה מתקשר יותר לנושאים של רווחה שהצפתם אותם במשך הרבה מאוד שנים ולא זכו למענה, ומצד שני, זה גם זוכה למענה של מגדלים כאן בישראל, ישראלים שלנו שחיים כאן, שמתפרנסים מזה

אורן לביא:  ואנחנו מה עושים? מפרנסים אוסטרלים, מפרנסים פורטוגלים

יסמין פרידמן: נכון, ובעיקר את דבאח ותנובה אנחנו מפרנסים

אורן לביא: לפעמים זה גם מגיע מפורטוגל ואנחנו בכלל לא יודעים שזה מפורטוגל

אורן לביא:  אני חושב שיש מקום לתת לזה ביטוי, ואנחנו ננסה לעזור

סימון מושיאשוילי: ובכל זאת המחיר לא יורד

דוד ביטן: כל דבר קשור ליוקר המחיה

אורן לביא: הדגשתי, לא מדובר ביוקר המחיה היות ומדובר בבשר פרימיום

יסמין פרידמן: יוקר המחיה זה בשר קפוא

דוד ביטן: מה? כל דבר מוכרים, לא? או שאני טועה?     

אורן לביא: מצד שלישי, אנחנו כן נאפשר להביא צאן קפוא ללא מכס, במסגרת התוכנית

יסמין פרידמן: בשר מצונן

שלום דנינו: לא, לא מצונן

שלום דנינו:  יש הבדל

שלום דנינו:  יש שני סוגים

אורן לביא: במקרה הזה זה קפוא, זה לא מצונן

דוד ביטן: הבעיה העיקרית היא שתושבי מדינת ישראל רוצים טרי

דוד ביטן:  הם לא מוכנים, לא קפוא ולא מצונן

יסמין פרידמן: אדוני יו"ר הוועדה, רוב הבשר הטרי שאתה צורך זה בשר מצונן שהופשר

יסמין פרידמן:  תאמין לכל מה שאני אומרת

דוד ביטן: אז אנשים לא יודעים שזה מצונן

יסמין פרידמן: אבל חשוב לי לומר שלמרות הכמות של המשלוחים החיים שהולכת וגדלה, מחיר הבשר המשיך לעלות

דוד ביטן: אז אני מודיע לך שאנחנו מתכוונים שאנשים ידעו שהם קונים מצונן

דוד ביטן:  נכון להיום הם לא יודעים

דוד ביטן:  הם קונים מצונן בלי לדעת את זה

אבי דיכטר: כשאנחנו מדברים על שיקום ענף הצאן, ודיבר על זה המנכ"ל, יש לזה היבטים נוספים

אבי דיכטר:  אחד לדוגמה - - -     

יסמין פרידמן: שמירה על שטחים

אבי דיכטר: שריפות

יסמין פרידמן: גם

אבי דיכטר: אתם יודעים שצאן מאפשר לשמור על שטחים מיוערים ברמה הישראלית, וכשאתה מדבר על משבר האקלים ועל התחממות כדור הארץ, אתה מבין כמה לצאן הזה יש משמעות

אבי דיכטר:  דבר שני, ביטחון המזון

אבי דיכטר:  אוסטרליה החליטה ב-2025 לא לשנע יותר בעלי-חיים באוניות

אבי דיכטר:  עכשיו אתה צריך להתארגן לזה

אבי דיכטר:  אם מחר האיחוד האירופי יחליט – אתה צריך להתארגן לזה

אבי דיכטר:  אתה רוצה ליצור איזון מסוים

אבי דיכטר:  אנחנו לא רוצים לבטל, כדי לא לפגוע ביוקר המחיה

אבי דיכטר:  אתה רוצה ליצור איזון מסוים, ועל זה המנכ"ל מדבר

אבי דיכטר:      אנחנו רוצים ליצור כאן את האיזון כי אם לא יקרה כלום, תוך שנים בודדות אנחנו נייבא קרוב ל-100% מהצאן

אבי דיכטר:  ואם חס וחלילה, יתחיל להיות משבר כמו שהיה לנו בחיטה, אנחנו לא נוכל לגדל

יסמין פרידמן: כמו שקרה בקורונה

דוד ביטן: נפסיק לאכול צלעות כבש

יסמין פרידמן: לא יזיק

יסמין פרידמן:  יותר בריא

אורן לביא: בנוסף לזה, אני רק רוצה לציין שיש כאן מגזר שלם, המגזר הלא-יהודי, שצורך את הבשר הזה וגם צריך לדאוג שיהיה לו את זה באופן זמין ובמחיר הוגן

אורן לביא:      הנושא הבא – יו"ר הוועדה עוסק בשירות, ופה אני רוצה להודות לך שדחפת אותנו לנושא הזה

אורן לביא:  כשהגעתי למשרד ראינו שיש קצת בעיות שקשורות לשירות, נושא של טכנולוגיות ודיגיטציה

אורן לביא:  זה לא קשור לחקלאות, אבל זה קשור לתוך המשרד

אורן לביא:  לא היה לנו סמנכ"ל שעוסק בטכנולוגיות, לצערי

אורן לביא:  את הנושא הזה שמתי כיעד – מספר בכירים שצריך לאייש את התפקידים שלהם

אורן לביא:  הגענו כבר ל-100% איוש, ועשינו את זה בארבעה חודשים

אורן לביא:  יש לנו סמנכ"ל שייכנס באוגוסט, שעוסק בטכנולוגיות, במידע, בדיגיטציה, עם הרבה מאוד ניסיון

אורן לביא:  אנחנו נעשה איתו דרך ונטפל גם בנושא הזה

דוד ביטן: ב-10:00 אנחנו צריכים להפסיק, ודובי, שהוא נציג החקלאים הבכיר, רוצה לומר דברים לשר לפני שהשר עוזב

דוד ביטן:  אז בבקשה, דובי

דובי אמיתי: תודה, אדוני היו"ר

דובי אמיתי:  ראשית, אני רוצה להודות לך על מה שאתה משקיע ומלווה אותנו בענף החקלאות, וזה לא טריוויאלי

דובי אמיתי:  אני רוצה לברך את שר החקלאות החדש-ישן, ואת סגן השר, ואת כל צוות המשרד, על החזון, ולחזון הזה חיכינו המון-המון זמן

דובי אמיתי:  ברגע שהגדרת את החזון, כולנו מתיישרים וכולנו הופכים להיות חקלאים שמלווים את המשרד, ונמשיך לתת את כל הסיוע למשרד

דובי אמיתי:      אזכיר נתון אחד – דיברת על הנתונים שקיבלת מהשר הקודם, ולצערי, הם לא היו מדויקים

דובי אמיתי:  בין 2021 ל-2022 הייתה עלייה של 7

דובי אמיתי: 6% בערך הייצור החקלאי

דובי אמיתי:  לעומת זאת, התשומות שלנו עלו בצורה דרמטית, וההכנסה של החקלאים ירדה ב-2

דובי אמיתי: 5%

דובי אמיתי:  זאת אומרת, אנחנו כן במגמת עלייה

דובי אמיתי:      דבר אחד שמפריע לי ועדיין לוחץ לכולנו – אתה מטפל ואתה עושה את הכול, אבל החקלאים נמצאים אחרי שנתיים של ירידת המכסים, שהפנימו בעל כורחם שהמכס יורד על מנת לפתוח את הייבוא

דובי אמיתי:  את זה המדינה לקחה

דובי אמיתי:  המדינה התחייבה תוך שלושה חודשים מהיום שמפעילים את תוכנית הורדת המכסים, לתמוך באופן ישיר בחקלאים

דוד ביטן: דובי, זה הדבר שנשאר לנו

דוד ביטן:  שר האוצר אמר, אחרי התקציב

דוד ביטן:  הגענו לאחרי התקציב, ובינתיים אני לא רואה את ההסכם הזה נחתם

דוד ביטן:  הודענו לפני התקציב שזה יהיה וייחתם, וזה יסתיים אוטוטו

דוד ביטן:  אם לא, לצערי הרב, אנחנו ניאלץ לעשות את זה בחקיקה, לקחת את ההסכם הזה ולעשות אותו בחקיקה

דוד ביטן:  יש 760 מיליון בתקציב, וצריך לדעת לחלק אותם

דוד ביטן:  אבל אם האוצר ינסה למסמס את העניין הזה, אז אנחנו פה כדי להודיע לו שזה לא יקרה

דוד ביטן:  הבטחות צריכים לקיים, ואנחנו לא נפספס את העניין הזה

יסמין פרידמן: אדוני יו"ר הוועדה, אם בעקבות הפתיחה של הייבוא הזה יש ירידה בגידול מקומי, זאת אומרת, החקלאים מגדלים פחות, אז זה חמור מאוד, כי אנחנו חייבים להמשיך ולגדל פה במקומי

דוד ביטן: זה לא עניין שמגדלים פחות, מה שיכול להיות זה תוך כמה זמן יהיה גיוון אחר בגידול

דוד ביטן:  הרי אין מה לעשות, אחד הדברים העיקריים שצריך לעשות, כמו באירופה, זה שתוצרת חקלאית תהיה כל השנה

דוד ביטן:  כל השנה יש באירופה תוצרת חקלאית

דוד ביטן:  פה בישראל רק במועדים העונתיים, וזה משנה גם את המחירים, בסופו של דבר

דוד ביטן:  גם יהיו אפרסקים כל השנה, וגם המחיר שלהם לא יקפוץ בקטעים מסוימים במהלך השנה

דוד ביטן:  זה גם חלק מהאספקה וגם וחלק מיוקר המחיה, ואנחנו ממתינים לאוצר שיסיים את העניין

דוד ביטן:      כתבו איזושהי טיוטת הסכם, וזה לא מגיע לידי סיום בגלל כל מיני טענות

דוד ביטן:  כל פעם נותנים משהו, ושר האוצר אומר משהו

דוד ביטן:  אי אפשר לנהל ככה משא-ומתן לאורך שנים

דוד ביטן:  זה דבר שלא נוכל לעשות אותו, ויש הבטחה של האוצר לסיים את זה, אז יסיימו את זה

דוד ביטן:  אנחנו נקיים ישיבה על העניין הזה אוטוטו, כדי לראות אם זה מסתיים

דוד ביטן:  יכול להיות שאני אזמן אצלי בלשכה ישיבה כזאת, למרות שיש לי הבטחה של שר האוצר – תביא את דובי ואנחנו נסיים את העניין הזה במקום

דוד ביטן:  הינה, פה, נציג האוצר שישב מאחורה, הוא לא רצה לחטוף חבטות

קריאה: הוא רגיל

דוד ביטן: אתה רגיל, אבל הפעם הזאת יש לכם הבטחה, תוכיחו שאתם מקיימים אותה, ולא מתעסקים וממסמסים את הדבר הזה

שלום דנינו: הסעיף הראשון של ההסכם הזה צריך להיות ש-700 מיליון יעברו, ועכשיו בוא נדבר איך, בלי ניסיונות להקטין את הכסף הזה

אבי דיכטר: מאחר שאנחנו צריכים לעזוב, אני קוטע את המנכ"ל והאנשים פה נשארים, כולל גם גובי, אבו, עמית, ונמצאים פה גם גל מהאוצר

אבי דיכטר:      בנושא הגדלת הייבוא, ואני מניח שימחישו את זה לאחר מכן צוק-בר ואנשים מכאן – אנחנו עוקבים אחרי הגדלת הייבוא בעקבות השינויים שהיו בשנים האחרונות

אבי דיכטר:  מה לעשות, הייבוא שגדל או שהוא לא הגדיל את הייצור המקומי או שהוא הקטין את הייצור המקומי, אבל הוא לא הביא להוזלת מחירים, לצערנו

אבי דיכטר:  זאת אומרת, זו התוצאה

דוד ביטן: כן, אבל זה עניין של תהליך

אבי דיכטר: בתוצאה, כשאתה מסתכל בשנים האחרונות, ייבוא גדל, ייצור קטן, והמחיר לא יורד

אורן לביא: השר, יש לזה מושג

אורן לביא:  זה נקרא: עליית מחיר בהתאמה

אורן לביא:  יבואן מביא בזול יותר, אבל את המחיר הוא משאיר בהתאמה כמו שהוא היה - - -     

דוד ביטן: לא משנה, עם כל הכבוד, צריך ייבוא

צביקה כהן: אבל העגבנייה בתהליך, אדוני היושב-ראש

צביקה כהן:  העגבנייה בתהליך של חמש שנים, והמחירים עולים

צביקה כהן:  זה תהליך

דוד ביטן: קודם כל, צריך ייבוא

דוד ביטן:  מצד שני, צריך לפצות גם כן, גם זה מקובל, ואנחנו נטפל במחירים

אורן לביא: תזכור את המושג: עליית מחיר בהתאמה

אורן לביא:  זה יחזור על עצמו כל הזמן

דוד ביטן: אבל להגיד, בגלל זה לא צריך ייבוא, זה לא המצב

אבי דיכטר: שר האוצר ואני, ביום הראשון לכהונתנו בתפקיד, מוצאי שבת, 31 בדצמבר, היינו צריכים להחליט אם אנחנו מאשרים את הפעימה השנייה של הורדת המכסים או לא

אבי דיכטר:  החלטנו בתיאום בינינו לאשר את המהלך הזה, למרות שלא היינו שותפים לו ויכול להיות שלא אהבנו אותו

אבי דיכטר:  אבל יש רציפות שלטונית, ולכן, בשם הרציפות השלטונית עשינו את זה

אבי דיכטר:      הפעימה הבאה היא בינואר

אבי דיכטר:  בינואר שנינו נגיע הרבה יותר חכמים, גם שר האוצר וגם אנוכי, וגם אתה כיו"ר הוועדה

אבי דיכטר:  אנחנו רוצים להגיע בעיניים פקוחות, לוודא ולהבטיח, קודם כל, שיש גידול בתוצרת החקלאית לשוק המקומי

אבי דיכטר:  שם הבעיה שלנו, דובי

אבי דיכטר:  מה זה אומרת, 20 שנה אנחנו לא גדלים ב-1% בתוצרת של פירות וירקות לשוק המקומי?! זו תקלה

אבי דיכטר:  הייבוא לא סגר את הפער הזה

אבי דיכטר:  כנראה שבישראל צרכן פחות

אבי דיכטר:      סוגיית התמיכות, אני מקווה שהיא תיפתר גם אחרי שיחה שלי עם שר האוצר

אבי דיכטר:  גל נמצא פה בשם האוצר

אבי דיכטר:  הם שותפים שלנו

אבי דיכטר:  בחלק מהדברים הגענו להסכמות איתם, בחלק לא הגענו להסכמות

אבי דיכטר:  הבעיה היא שבסופו של דבר, החקלאי לא יכול להמתין שנה שלמה בלי לקבל תמיכות, וישנם מהלכים שהם לא סבירים

דוד אמסלם: שנתיים

אבי דיכטר: שנה מאז ההסכם של יולי 2022

דוד ביטן: הסיפור הזה חייב להסתיים תוך 30 יום

אבשלום וילן: - - - כבר שנתיים החקלאים לא ראו שקל אחד

דוד ביטן: כי אתה קיבוצניק

דוד ביטן:  מה אתה רוצה? אני לא מבין

דוד ביטן:  השתלטתם על כל החקלאות, אז גם תקציב אתם רוצים?     

אבי דיכטר: יראו את זה אחר כך אנשיי מהמשרד – ב-13 השנים האחרונות מדד המחירים לצרכן עלה עד ל-117

אבי דיכטר: 3

אבי דיכטר:  ואז אתה שואל את עצמך, איפה השפיעו הפירות והירקות על העלייה במדד המחירים לצרכן

דוד ביטן: יכול להיות שזה היה צריך לעלות יותר

דוד ביטן:  אתה לא יכול לדעת

אבי דיכטר: המדד הכללי כולל הכול הוא 117

אבי דיכטר: 3

אבי דיכטר:  המדד בלי פירות וירקות הוא 117

אבי דיכטר: 2

אבי דיכטר:  אז אתה מבין שמשהו בתפיסה, סליחה על הבוטות, דפוק

אבי דיכטר:  זאת אומרת, שמים על הפירות והירקות משקולת הרבה יותר כבדה ממה שמגיע לה, אבל הבעיה שלנו היא בהיקפים

אבי דיכטר:  לא יכול להיות שבמדינת ישראל לא נקבע כיעד הוועדה, המשרד, הממשלה, על כול משרדיה, שהתוצרת החקלאית לשוק המקומי תגדל בשנים האחרונות באופן שהיא תהיה בדיוק כמו הגידול בביצים ב-50% והגידול בחלב ב-50%

דוד ביטן: אבל אין מספיק שטחי גידול, אתה יודע את זה

דוד ביטן:  יש גבול כמה אתה יכול להוסיף שטחי גידול

דוד ביטן:  זאת הבעיה העיקרית, שאין מספיק שטחים

אליהו ברוכי: הוא אמר בהתחלה, עשר שנים זה לא גדל, ואם האוכלוסייה גדלה, גם זה צריך לגדול

דוד ביטן: אבל אין שטחים

דוד ביטן:  איפה אתה רוצה שיגדלו? יש שטחים מסוימים, ואתה לא יכול להגדיל

דוד ביטן:  זה הכול

אבי דיכטר: אדוני היו"ר, זה השקף איך זה נראה עם ובלי פירות וירקות – אותו הדבר

אבי דיכטר:      אני קובע, בישראל יש מספיק שטח חקלאי כדי לגדול בתוצרת המקומית, גם בפירות וגם בירקות

אבי דיכטר:  הבעיה היא לא השטחים

אבי דיכטר:  הבעיה היא, קודם כל, לעבד את כל השטחים

אבי דיכטר:  דבר שני, להכשיר את השטחים הנדרשים כדי לפצות על מה שננגס

אבי דיכטר:  דבר שלישי, להביא מים במחיר סביר, עובדים בהיקפים שלחקלאי תהיה תחושת הביטחון שהוא יודע לעשות את זה

דוד ביטן: משיחות שניהלתי עם שר האוצר, יש לו כוונה להביא רפורמה לעניין העובדים הזרים כדי להקטין את ההוצאות של החקלאים

דוד ביטן:  אני לא יודע מתי הוא יביא את זה

אבי דיכטר: העלות של העובדים הזרים היא שערורייה בפני עצמה

דוד ביטן: זה דבר לא נורמלי

אבי דיכטר: אבל בדיוק כמו יוקר המחיה – חברי הכנסת, אדוני היו"ר, ואני מרשה לעצמי לומר גם לאנשיי – האיום הכי גדול עלינו הוא לא יוקר המוצרים

אבי דיכטר:  האיום הכי גדול עלינו בתחום החקלאות הוא עצם קיומם של המוצרים

אבי דיכטר:  אם אנחנו לא נהיה בכמות החלב הנדרשת או בכמות הביצים – הרי לא מייבאים חלב לישראל – ואם אנחנו לא נהיה בכמות הירקות והפירות לצרכים פנימיים גם מייצור וגם מייבוא, אנחנו ננהל פה דיונים אחרים לגמרי

אבי דיכטר:      אני מעדיף לנהל דיונים על עלות המוצרים ולא על עצם המוצרים

אבי דיכטר:  אני קובע, בתוכנית שלנו אנחנו בונים את התשתית באופן שישראל תייצר חקלאות לשוק המקומי באופן קורלטיבי לגידול באוכלוסייה

אבי דיכטר:  אין שום הצדקה שהפרות יניבו חלב 50% יותר ב-20 שנה בדיוק כמו גידול האוכלוסייה, ושזה לא יקרה לנו בנושא ירקות ופירות, תוצרת מקומית או ייבוא, זה לא חשוב

אבי דיכטר:  אבל שלא נגיע לטעות פטאלית שכשנתעורר ממנה - - -     

דוד ביטן: שוסטר ינהל את הישיבה אחריי

אלון שוסטר: אני מברך אתכם בהחלטה נכונה

דוד ביטן: אנחנו, אנשי הליכוד, צריכים ללכת בגלל ישיבת סיעה, אז אנחנו משאירים את שוסטר ואת סגן השר מש"ס ואת המנכ"ל

אליהו ברוכי: כבוד השר דיכטר, חזק ואמץ, הרבה הצלחה שתהיה לך

משה אבוטבול: אדוני השר והיו"ר, בשם עם ישראל, אני מבקש מכם לקבל החלטה נכונה ואל תשכחו על מה נלחמנו

משה אבוטבול:  תודה

דוד ביטן: אבל איזו החלטה?     

משה אבוטבול: אני לא אומר

משה אבוטבול:  ההחלטה הנכונה זה גם לשמוע בקול ראש הממשלה

משה אבוטבול:  אני לא נכנס לזה

אלון שוסטר: אנחנו תקווה שבהמשך הישיבה נעסוק בעיקר ביוקר המחיה

אלון שוסטר:  המנכ"ל, בבקשה

אורן לביא: גם בוועדה הזו נקבע נושא של אמנת שירות

אורן לביא:  נקבע שעד סוף השנה, 31 בדצמבר 2023, המשרד יגבש ויציג, ונעביר את זה גם בחקיקה

קריאה: החקיקה כבר עברה

אורן לביא: סליחה, ההודעה עברה בחקיקה והיה שם ויכוח בוועדה

אורן לביא:  עברנו את זה בסוף

אורן לביא:      כאן עשינו משהו קצת שונה, וזה מה שביקשתי לעשות בוועדה גם בזמנו, זה בעצם לתת לנו את האפשרות לגבש ולכתוב אמנת שירות משרדית, קודם כל, וממנה לגזור ליחידות

אורן לביא:  אני כבר אומר כאן ליו"ר הוועדה שאנחנו נעמוד ביעד הזה, וזה לא יהיה ב-31 בדצמבר, זה יהיה הרבה לפני, גם למשרד וגם לשירותים להגנת הצומח

אורן לביא:  זה יהיה הרבה לפני היעד שהוועדה קבעה לנו

אורן לביא:  לדעתי, חודשיים-שלושה לפני

אורן לביא:      הנושא הבא – כלבים משוטטים, עיקור וסירוס חתולים

אורן לביא:  שני הנושאים האלו, הייתי צריך ללמוד אותם, לקח קצת זמן

אורן לביא:  סגן השר, במסגרת התפקידים והסמכויות שהשר חלק איתו, עוסק בנושא רווחת בעלי-החיים

אורן לביא:  נמצא כאן יובל ליפקין, משנה למנכ"ל, שמיניתי

אורן לביא:  הוא היה עד לא מזמן מנכ"ל ארגון יד לבנים, וכשנכנסתי לתפקיד ביקשתי ממנו להצטרף

אורן לביא:  לקח לו שלושה חודשים להתנתק משם, ובסוף הוא הגיע

אורן לביא:  הוא עוסק כיום בנושא רווחת בעלי-החיים, וזה לא במנותק ממני, זה יחד איתי

אורן לביא:      אני רוצה לציין שנושא רווחת בעלי-החיים חשוב לי מאוד

אורן לביא:  זה לא שאני שם אותו בצד, אבל יש הרבה מאוד אתגרים נוספים במשרד הזה

אורן לביא:  זה משרד מגוון מאוד, ולכן הייתי צריך את העזרה שלו בפרקטיקה, לא במדיניות של סגן השר, אלא בפרקטיקה היומיומית, מישהו שייקח את זה על עצמו

אורן לביא:  יובל מגיע עם הרבה ניסיון, והוא עוזר לי בזה מאוד

אורן לביא:  אפילו אתמול ישבנו על הנושאים האלו, ללא קשר למצגת וללא קשר לזה שאנחנו נמצאים כאן היום בוועדה ואנחנו מתקדמים עם הדברים האלו

יסמין פרידמן: בהצלחה, יובל

יסמין פרידמן:  לפרוטוקול אני אומר שהגשתי את הצעת החוק שלי, של עקר-סרס-החזר, לחה"כ משה פסל מהליכוד, כדי שהוא יעלה אותה בתקווה שהקואליציה יחד עם האופוזיציה נצליח להעביר את החקיקה הזאת, שהיא מאוד-מאוד חשובה

אורן לביא: אני אומר בסוגריים, קורה הרבה פעמים שאנחנו מקבלים ברגע האחרון הצעת חוק

אורן לביא:  ככל שזה יהיה מוקדם יותר איתנו, אני אוכל לקבל את זה

יסמין פרידמן: אנחנו עובדים על זה

משה אבוטבול: אדוני המנכ"ל, אני רק אעדכן שאמורה להיות לנו ישיבה רחבה מאוד, ישיבה של כל הנושאים של החוקים שמוגשים

משה אבוטבול:  אנחנו רוצים לעשות סנכרון בין כולם כדי לדעת מה רצוי, מה מצוי, מה זריז ומה פחות, ולמה המשרד מתנגד, ומותר לנו גם להגיד לא

אורן לביא: הכול בסדר

אורן לביא:      פשיעה חקלאית – מי שאחראי על פשיעה חקלאית בישראל, ואני לא רוצה שיקפצו עליי כאן, זה לא משרד החקלאות

אורן לביא:  משרד החקלאות הוא זה שסובל מהפשיעה החקלאית, אבל אין לנו צבא או משטרה - - -     

צביקה כהן: אנחנו הלקוח

אורן לביא: בדיוק

אורן לביא:  אתה צודק

אורן לביא:  אנחנו הלקוח, אמר צביקה כהן, סמנכ"ל בכיר

אורן לביא:  אנחנו באמת הלקוח

אורן לביא:  ומי שאחראי על זה בעצם הוא המשרד לביטחון פנים, שאנחנו מנסים בכוחות המצומצמים שיש לנו, ובואו נגיד את האמת, אנחנו לא חזקים בתחום הזה

אורן לביא:  היינו שמחים להיות הרבה יותר חזקים בתחום הזה

אורן לביא:  הפיצוח לא יכול לתת פתרונות לפשיעה החקלאית הנהוגה במדינת ישראל

שלי טל מירון: אבל ישבתם איתם?     

אורן לביא: עם מי?     

שלי טל מירון: עם המשרד לביטחון פנים

אורן לביא: אני באופן אישי לא ישבתי איתם

שלי טל מירון: אם אתם לא תשבו עליהם ותקדמו את הנושא, הם כנראה לא יקדמו את זה בעצמם

שלי טל מירון:  זה סוד קטן כזה, נראה לי

אורן לביא: אבל אני אגיד לך מה כן עשינו

אורן לביא:  עשינו שיתוף ציבור עם חברה חיצונית שישבה עם קבוצות מיקוד של חקלאים בכל הארץ מכמה ענפים, וקיבלה מהם פידבקים בדיוק ממה הם סובלים ומה חסר להם בנושא הזה

אורן לביא:  הקמתי צוות אצלי של מספר מנהלים בכירים בשדרה הניהולית שלנו, לגבש סל פתרונות משרדיים בנושא הזה

אורן לביא:  אנחנו יושבים גם עם ארגון שנקרא "השומר החדש"

אורן לביא:  גם הם עוסקים בנושא הזה

אורן לביא:  אנחנו ממש בסיום גיבוש הדברים, וכשיש לי תוצרים, יש לי עם מה ללכת, ולא ככה לדבר באוויר, אלא לבוא עם נתונים - - -     

אלון שוסטר: הוועדה הזאת הולכת לעסוק גם בקידום הצעת חוק בנושא קרן פיצויים – רם בן ברק, אני

אורן לביא: הייתה צריכה להיות לנו פגישה בנושא הזה היום אחרי הישיבה כאן, והיא בוטלה

עידית חנוכה: אדוני המנכ"ל, אני רק ארחיב על מה שאמר ממלא-מקום היושב-ראש

עידית חנוכה:  הוועדה קיימה על כך דיון לפני כשבועיים

עידית חנוכה:  יצא מכתב למזכיר הממשלה בהתאם לבקשתו של יו"ר הוועדה – אני מובילה אליך את היכולת להשפיע – כדי לנסות לקדם הקמה של קרן לחקלאים שאין להם אפשרות לבטח את המוצרים שלהם, לקבל ביטוח, בשל איומי פרוטקשן

עידית חנוכה:  מראש, בגלל שאותו חקלאי נמצא תחת איום, חברות הביטוח לא מספקות לו ביטוח כלל

אורן לביא: מאה אחוז

אורן לביא:      השר דיבר קודם על ענפים שנפגעו, דיבר גם על דברים שיקרו בעתיד, על ינואר 2024

אורן לביא:  אני רוצה להרחיב קצת בנושא הזה, על שיקום ענפים שנפגעו ועם דגש על ענפים שצפויים להיפגע

אורן לביא:      בנושא השום – אני לא בטוח שהייתה כוונה שהגענו אליה עם השום

אורן לביא:  אחד הדברים שחסרים לי, ואני אומר את זה גם כאן בוועדה לחברי הכנסת, וחשוב שזה יירשם – חסר לי ברפורמות, ואני מחפש את הדף הזה כבר חמישה חודשים, שיש רפורמה ולא משנה איזה משרד ממשלתי, שיהיה איזה משהו כתוב מה רוצים לעשות, לאן רוצים להגיע, מה המטרה, מה היעדים, מה קורה אם לא מגיעים לזה

אורן לביא:      לקחו את ענף השום, 9,000 דונם, השנה נעצו 4,000, עכשיו ינעצו 1,000 דונם, ומי יודע מה יהיה בעתיד

אורן לביא:  הישראלים בינינו שאוהבים שום ירוק, לייבש אותו, האימהות שלנו – זה נגמר, זה יכול להיות במוזיאון ההיסטוריה של הירקות והפירות של מדינת ישראל, שגם אותו אולי נקים יום אחד

יסמין פרידמן: מה הסיבה? כי פתחו ייבוא?     

אורן לביא: לא

אורן לביא:  היה ייבוא של 50%-50%

אורן לביא:  רצו להוזיל את סל המוצרים, וחשבו שהשום יהיה הבשורה של  מדינת ישראל - - -     

יסמין פרידמן: שום, שעולה ארבעה שקלים

אורן לביא: ראש שום שמשפחה משתמשת בו בשבוע, אנחנו נוזיל את סל המוצרים של האזרח בשקל לשבוע

אורן לביא:  לקחו את זה כמודל

אורן לביא:  הורידו את המכס משבעה שקלים לאפס, גם מודל חדש במדינת ישראל, להוריד באבחה אחת משבעה שקלים לאפס

אורן לביא:  לא ראיתי דף אחד שמסביר לאן רוצים להגיע

אורן לביא:  אני מחפש אותו חמישה חודשים

אורן לביא:  אין דף אחד שמסביר לאן רצו להגיע, או למה שבעה שקלים

אורן לביא:  למה לא שני שקלים, ונבחן את זה אחרי שנה? למה לא שלושה וחצי שקלים?     

אליהו ברוכי: אי אפשר לתקן את זה בחזרה?     

אורן לביא: אפשר לתקן את זה, אבל זה תלוי אך ורק באוצר

יסמין פרידמן: אי אפשר בהדרגה לעצור את הייבוא ולהגדיל את הייצור המקומי?     

אורן לביא: ייבוא עומד על שתי רגליים: מכס והשירותים להגנת הצומח

אורן לביא:  השירותים להגנת הצומח לא עוצרים ייבוא

אורן לביא:  האמירות האלו שכאילו השירותים להגנת הצומח עוצרים ייבוא כי ככה בא להם, כי הם רוצים להגן על החקלאים בישראל, זו אמירה לא נכונה

אורן לביא:  שמעתי את זה הרבה מאוד פעמים, וזו אמירה לא נכונה, והינה, השום כדוגמה

אורן לביא:      נגדע כאן ענף, אגב, שום תרומה להוזלת סל המוצרים

אורן לביא:  להיפך, אני יכול להוכיח שהאזרח בישראל משלם הרבה יותר, שאם הוא שולם 30 שקלים לקילו שום, אני מוכן להראות איך הוא משלם פי ארבעה במחיר, ואני אסביר למה

אורן לביא:      מה שקורה עם שום – אורך חיי המדף של שום סיני הוא כ-50% מאורך חיי המדף של שום ישראלי

אורן לביא:  החומר הפעיל בשום, אליצין, הוא חמישית מבשום הישראלי

אורן לביא:  כלומר, בפועל, אתה משלם פי ארבעה ופי חמישה

אליהו ברוכי: אז למה אתם לא מנסים להחזיר את הגלגל? אני רוצה להבין

אורן לביא: אנחנו מאוד רוצים להחזיר את זה

אליהו ברוכי: עזוב רוצים

אליהו ברוכי:  שאלתי למה אתם לא מנסים

אורן לביא: עשינו עבודה פנימית אצלנו במשרד בנושא הזה

אורן לביא:  הגשנו את זה הבוקר לשר

אורן לביא:  הוא עדיין לא ראה את זה, ואני מאוד מקווה שנצליח לשכנע את שר האוצר שזה נכון להחזיר את המכס

אורן לביא:  אגב, אני לא מדבר על להחזיר את המכס בחזרה לשבעה שקלים

אורן לביא:  בואו נחזיר את המכס לשלושה שקלים וחצי, היינו מורידים מלכתחילה חצי, לא היינו גודעים את הענף, היינו נותנים תמיכה מסוימת לחקלאים, ויכול להיות שכולם היו מבסוטים

אורן לביא:  גם היבואנים היו מבסוטים, גם האוצר היה מבסוט שעשה משהו

אבי דיכטר: אני מבקש להעיר הערה

אבי דיכטר:  השום הוא לא ההבדל המשמעותי בחקלאות, אבל דרכו אתה לומד כמה דברים

אבי דיכטר:  אף אחד, לא באוצר, לא בחקלאות ולא בשום מקום אחר, לא התכוון לגדוע את ענף השום

אבי דיכטר:  המציאות הולכת לגדוע אותו

אבי דיכטר:  כשאתה יורד מ-10,000 דונם ל-4,000 דונם, ואתה יודע שבשנה הבאה זה יהיה 2,000 דונם או פחות, אתה מבין שאתה גודע ענף מבלי שהתכוונת

אבי דיכטר:  מה שתיאר כאן אורן הם כבר דברים אחרים

אליהו ברוכי: אצלנו אומרים, חסר גם שהוא התכוון לזה

אבי דיכטר: לא, אני לא חושב

אבי דיכטר:  הבעיה שלנו היא לא בשום

אבי דיכטר:  אתה צריך להסתכל הלאה

אבי דיכטר:  בוא נגיד, תפוחי-אדמה, כמה דונם אנחנו?     

צביקה כהן: 180,000 דונם, רובם בעוטף

אבי דיכטר: 180,000 דונם, רובם בעוטף עזה

אבי דיכטר:  הפעימה הבאה לגבי תפוחי אדמה היא בינואר, ושם זה ירד בכמה?     

קריאה: בעוד 20 אגורות

אבי דיכטר: זאת אומרת, אתה צריך לשאול את עצמך את השאלה, אם לאור לקחי השום – אגב, עשינו תחקיר על סיפור השום כי זה מבחינתנו אירוע שלא צפו אותו

אבי דיכטר:  אף אחד, לא במשרד ולא במקום אחר, לא צפה שענף השום ייגדע

אבי דיכטר:  אז אתה אומר, בוא נבדוק את עצמנו על הדברים הקטנים לפני שניכשל בדברים הגדולים

אבי דיכטר:  על תפוח-אדמה, על 180,000, זה לא 10,000, ועוטף עזה זה לא איזור אחר, אתה לא יכול לקחת סיכון כזה וכדאי לבדוק את עצמנו, ויפה שעה אחת קודם

אבי דיכטר:      ולכן, גם מול האוצר אנחנו נבדוק את הנושא

אבי דיכטר:  קודם כל, נשתף אותם בלקחים שלנו מהאירוע של ענף השום, ואיך אנחנו לא נופלים לאירוע הזה מול תפוחי-אדמה – איזו תמיכה צריך לתת כדי שהענף יגיע לאיזון

אבי דיכטר:  אנחנו רוצים לוודא ולהבטיח שיהיה פה ייבוא שמאזן אותך לאורך כל השנה, אבל אתה לא רוצה לגדוע ענפים

אבי דיכטר:  כשאתה מתחיל לרדת, זה לא צומח מעצמו

אבי דיכטר:  כדי לשקם עכשיו את ענף השום, צריך הרבה מאוד עשייה, ולצערי, גם הרבה מאוד משאבים

קריאה: ושנים

אלון שוסטר: גל, אתה נציג האוצר, והשר שוטח את ציפייתו שתבחנו לא רק איך משקמים, אלא פה נשאלה ברורה – האם היה צפי שזה מה שיקרה? אם היה יורד מחיר והשום היה ממשיך להיות מגודל, ניחא

אלון שוסטר:  אבל אם מסתבר שבכוונת מכוון או בצפי צופה היה ברור שיתחסל הגידול, אז יש בזה לפחות חוסר תיאום בינינו לבין האוצר

גל ברנס: אני גל ברנס, מאגף תקציבים

גל ברנס:  במהלך כל השיח על הורדת המכסים, שנעשה בזמנו גם עם החקלאים וגם עם משרד החקלאות, הייתה החלטה על פריסה שונה של הפחתות של סוגים שונים של פירות וירקות

גל ברנס:  כחלק מהשיח, נעשה גם שיח על איזה ענפים המכס ירד יותר מוקדם ועל איזה יותר מאוחר, ובאיזה מהם המכס ירד פחות

אלון שוסטר: במסגרת המשא-ומתן סוכם שמורידים את השום כי צריך לוותר במשא-ומתן

אלון שוסטר:  אבל עכשיו, אומר השר - - -     

אבשלום וילן: לא מדויק

אבשלום וילן:  אני ודובי ישבנו במשא-ומתן עם השר עודד פורר, הסברנו לו בדיוק, הבאנו את המומחה מספר אחת בארץ לשום - - -     

אלון שוסטר: כן, אבל זה הוסכם פורמלית

אלון שוסטר:  אולי באונס, אבל הוסכם פורמלית

אבשלום וילן: לא, לא הוסכם

אבשלום וילן:  הצגנו לו את הבעיה המרכזית בגידול, שלגדל את הפקעות של השום, אתה צריך להכין מה שנקרא - - - שמונה שנים

אבשלום וילן:  ואמרו לו, אם תרד דרמטית, לא תוכל  לחזור, וכל מה שאתם אומרים עכשיו יקרה

אבשלום וילן:  הוא אמר, אני צריך לחשוב, ולא עשה כלום

אבשלום וילן:  הם ידעו את הנתונים בדיוק

אבשלום וילן:  שלא יספרו סיפורים

אבשלום וילן:  הם עשו את זה במצח נחושה

אורן לביא: אני רק רוצה לציין שני דברים

אורן לביא:  ישבתי אתמול עם המומחית שלנו לנושא שום במכון וולקני, היא אולי מספר אחת בישראל, והיא אמרה לי, אורן, אני יכולה לשמור את זה עוד שנה אחת

אורן לביא:  זהו, לא יהיה שום בישראל מזן שני

אורן לביא:      דבר נוסף, שום זה חלק מהבריאות שלנו, החומר הפעיל שבו הוא חלק מהבריאות שלנו וגם הבריאות נפגעת

אורן לביא:  אז אולי המחיר עולה לנו 120, 130, 140, ואולי 200, אולי 300, אולי 400

אורן לביא:  לא יודע

אלון שוסטר: גל, סיימת? נאמרו דברים ששווה להתייחס אליהם

אלון שוסטר:  אתה לא חייב כרגע

אליהו ברוכי: שאלה בסיסית – האם יש לכם מחשבה לבדוק ולהחזיר את ענף השום? זו שאלה הכי בסיסית

גל ברנס: כרגע אין לנו כוונה להעלות מכסים באופן כללי

גל ברנס:  זה רע מאוד ליוקר המחיה

גל ברנס:  אנחנו מנהלים שיח עם המשרד על כל נושא התמיכה הישירה

אליהו ברוכי: בעיניים שלכם מחיר השום ירד?     

גל ברנס: כן, ירד בשבעה שקלים, ואפילו יותר בחודשים האחרונים

קריאה: כמה השום משפיע על יוקר המחיה? אפשר לקבל את הנתון הזה? כמה הוא משפיע?     

יסמין פרידמן: זה בכלל לא העניין

יסמין פרידמן:  קודם כל, השום הסיני – גועל נפש, סליחה על המילים

יסמין פרידמן:  באמת, השום הסיני גועל נפש

אלון שוסטר: אל תעליבי, הם עדיין מיליארד סינים, תיזהרי

אורן לביא: אני רק רוצה לציין, זה לא שום

אורן לביא:  זה בדיוק מה שאני מנסה להסביר לכם

יסמין פרידמן: אני יודעת מה זה

אורן לביא: זה נראה שום

אורן לביא:  זה לא שום

אורן לביא:  הוא צבוע בצבע לבן, שטפו אותו בכלור, החומר הפעיל שלו הוא חמישית

אורן לביא:  זה לא שום, זה שום דבר

יסמין פרידמן: אדוני יו"ר הוועדה ואדוני השר, הראייה של האוצר היא צרה, היא כסף, אבל יש פה אינטרסים נוספים שיש להם מחיר קשה

יסמין פרידמן:  אתם, האוצר, ורוב הממשלות, מתעלמים ממה שהולך וממשבר המזון שיקרה פה בשנים הבאות, לא רק במדינת ישראל, בכל העולם, וזה חייב - - -     

אלון שוסטר: חה"כ יסמין, אני מבקש, בואי ניתן למנכ"ל לסיים

יסמין פרידמן: אבל השאלה היא אם 180,000 דונם של תפוחי-אדמה יכולים לספק את הצרכים של מדינת ישראל או שהייבוא זה הכרח?     

אורן לביא: ברשותכם, אני רק רוצה לחזור - - -     

דובי אמיתי: אורן, אני יכול חצי דקה?     

אורן לביא: כן

דובי אמיתי: רק נתון שהוצאנו מסטורנקסט, מה קרה בחמשת החודשים האחרונים בשום הסיני

דובי אמיתי:  בגדול, השום הסיני בחמשת החודשים האחרונים עלה ב-41%, התחיל ב-18

דובי אמיתי: 6 שקלים והגיע ל-26

דובי אמיתי: 1 שקלים

דובי אמיתי:  זו עלייה בשום הסיני

אורן לביא: המחיר של השום הסיני הוא כזה: 170 גרם – חמישה שקלים, זה מגיע בשרוול

אורן לביא:  השרוול הזה מחזיק אצלך בבית בין שבוע לשבועיים

אורן לביא:  זה הכול

דובי אמיתי: זה נכון, אבל כמה הוא עלה באחוזים?     

אורן לביא: שום ישראלי מחזיק אצלך בבית מעל חודש – הרבה יותר

אורן לביא:  אבל אני אומר, השום שהגיע מסין עלה ב-45%, והשום המקומי שלנו ירד ב-15%

אורן לביא:  זה מה שקרה פה

אורן לביא: 99% מהשום במדינת ישראל זה ייבוא

אלון שוסטר: המנכ"ל, קדימה, נחתור לסיכום הדברים שלך כדי שנוכל לשתף גם את האחרים בדיון

אורן לביא: סליחה, 99% מהייבוא זה שום סיני, ו-1% ספרדי

אורן לביא:      חוק ההתיישבות – כשאני הגעתי למשרד שאלתי, איך חקלאי יכול להגדיל קרקע? אז אמרו לי, דרך חוק ההתיישבות

אורן לביא:  שאלתי, מה זה אומר, חוק ההתיישבות? איך זה עובד? והסבירו לי שחקלאי יכול לשכור שטח ממישהו באגודה שלו, ואם הוא רוצה מחוץ לאגודה שלו אז הוא צריך לעשות שותפות, והמינימום זה 26%, כלומר, בעל הקרקע צריך להיות עם 26%

אורן לביא:  ואז גיליתי בתחקיר נוסף, ואולי אני מסבך פה אנשים כרגע, שאין באמת שותפות, הכול זה שכירות, הכול זה השכרות

אורן לביא:      אז בעצם הם מרמים את המדינה, המדינה מרמה את עצמה, כולם יודעים מה קורה, וחשבתי שזה לא נכון להפוך חקלאים לעבריינים, אין סיבה שהם יהיו עבריינים

אורן לביא:  מה שאני מוביל כרגע בשיתוף עם עמית יפרח, בשיתוף עם הממונה אצלי על חוק ההתיישבות, בשיתוף עם רמ"י – קיימתי דיון ואנחנו כבר עובדים על נוסח של איגוד אגודות, שזה אומר שאגודות יוכלו להתאגד ובעצם תהיה אגודה אחת גדולה

אורן לביא:  אגודה יכולה להתאגד עם כמה אגודות, ובעצם חקלאי יוכל לשכור שטח ממישהו אחר

אורן לביא:  זה כל הסיפור, לא סיפור גדול, פשוט וקל

אליהו ברוכי: למה הוא לא יכול לשכור ישירות מרמ"י?     

אורן לביא: הם יכולים גם ישירות מרמ"י

אורן לביא:  השאלה היא אם יש לרמ"י או אין להם, ויש להם את התנאים שלהם

אורן לביא:  בחוק ההתיישבות אני מתעסק באיגוד של אגודות, בקרקע שכבר מוגדרת חקלאית

אורן לביא:      הנושא הבא, גיבוש תוכנית אסטרטגית לחקלאות ימית – זה חלבון מן הים

קריאה: סליחה, למה רק ימית ולא גם מים? בריכות דגים

קריאה: זה גם מים

אלון שוסטר: ימית ומימית

אורן לביא: אני מקבל את ההערה

אורן לביא:  לא חלבון מן הים, חלבון מן המים

קריאה: דרך אגב, ענף המדגה, כל מה שאתם מדברים בו עבר עליו ב-20 השנים האחרונות

אורן לביא: נכון

אורן לביא:  זה נושא גדול, זה נושא אסטרטגי, ואני לא אומר סתם גדול ולא אומר סתם אסטרטגי

אורן לביא:  הנושא חלבון מדגים הוא  נושא מאז'ורי, הוא נושא חשוב, וכמו שהסינים עובדים ל-100 שנה, אני חושב שגם אנחנו צריכים לעבוד כאן ל-100 שנה קדימה

אורן לביא:  זה עדיף על מזון מן החי, זה זול יותר לגדל - - -     

יסמין פרידמן: זה מן החי

יסמין פרידמן:  הלו, זה חי, זה דגים

אורן לביא: את יודעת בדיוק למה התכוונתי

יסמין פרידמן: מצאת איפה להגיד את זה

קריאות: החי היבשתי

קריאות:  הכי בריא והכי טוב

יסמין פרידמן: בריא זה לא, והכי טוב זה לא

אורן לביא: זה כנראה יותר בריא ויותר זול, אבל בואו נמשיך

אבי דיכטר: אני רוצה להעיר הערה עבור הוועדה וחברי הכנסת

אבי דיכטר:  יש נתון שכדאי שתכירו

אבי דיכטר:  אנחנו קצת נרדמנו בשמירה בשנים האחרונות בסוגיה הזו של חלבון מן הדגים ומן המים

אבי דיכטר:  איזה מחיר אנחנו משלמים על זה? הרי בגין הגנת הסביבה הוצאנו את כלובי הדגים ממפרץ אילת, העברנו לנמל אשדוד, נמל אשדוד זרקו את הנושא הזה מהם, והתוצאה היא שהידע הזה שנצבר ושהוא בעל ערך אדיר, נמצא בדרכו ליפן

אבי דיכטר:      זאת אומרת, דברים שחקרנו ועשינו, והם פוטנציאל משמעותי מאוד לקיום שלנו, עוברים ליפן מפני שלא השכלנו להבין פה מספיק מוקדם את מה שאמר עכשיו המנכ"ל

אבי דיכטר:  ולכן, סוף מעשה במחשבה תחילה, אנחנו צופים פני עתיד, ואנחנו לא רוצים שהדברים הבאים ימשיכו לנדוד מזרחה או מערבה, צפונה או דרומה, אלא יישארו כאן, נפחית רגולציות כדי להשאיר אותם כאן, נשמור על הגנת הסביבה אבל נשמור גם על החיים כאן, וזה דבר שמחייב את כולנו

אבי דיכטר:  אבל הדוגמה הזו צריכה להיות לנגד עינינו, איך ראייה צרה מאוד, לא רצינית, אני מרשה לעצמי לומר – נרדמנו בשמירה ופקחנו את העיניים כשהידע, כלובים ודברים אחרים, בדרך לאיחוד האמירויות

אורן לביא: 57 כלובים, עם ידע, עם ניסיון, של חברה ישראלית, בשביל כמה שקלים שיכולנו לתמוך בהם, עברו לאיחוד האמירויות

אורן לביא:  תבינו כמה אנחנו מפסידים – בשום, בדגים, בכל-כך הרבה דברים

אורן לביא:  אנחנו פשוט נלחמים כל יום על איך לא לאבד את הנכסים שלנו, וסליחה שאני אומר, יש לנו פה שותפים שעושים בדיוק הפוך

אורן לביא:      הטמעת טכנולוגיות הייטק חדשניות ומתן תמיכות בהשקעות הון לטכנולוגיות חדשות – מי שאחראי על זה אצלנו הוא סמנכ"ל בכיר צביקה כהן, אתה יכול להרים את היד אם בא לך

אורן לביא:  הוא עוסק בזה גם היום, אבל אני חושב, בקטנה

אורן לביא:  יש לנו הסכם עם האוצר, ואני מקווה שנקבל את התמיכה הנכונה

אורן לביא:  זה שני מיליארד לחמש שנים

אורן לביא:  אני מקווה שנסיים עם ה-760 מיליון, ונוכל להתקדם גם עם הנושא הזה

אורן לביא:      ככל שנוכל להטמיע יותר טכנולוגיות הייטק חדשניות כמדינת סטארט-אפ ונשקיע, נוכל לגדל יותר תוצרת מקומית ופחות פני שטח, וזה יכול להשפיע באופן ישיר על יוקר המחיה בישראל

אורן לביא:  זה יגדיל את התוצרת ויסייע לנו מאוד בהתמודדות עם יוקר המחיה

אורן לביא:      הנושא הבא, והשר דיבר על זה – בגיל 62 או 65 כבר אין פריצות דרך

אברהם מיכאלי: אנחנו יותר מבוגרים

אברהם מיכאלי:  הגיל הממוצע הרבה יותר גבוה

קריאה: אתה לא ממוצע, אברהם

אברהם מיכאלי: אני הממוצע, אדוני

אברהם מיכאלי:  אני בן 74, אבל הגיל הממוצע קרוב ל-70, רבותיי

אורן לביא: יכול להיות

אלון שוסטר: המנכ"ל, אני עשיתי פריצת דרך בגיל 61 ועברתי לכנסת

אורן לביא: אז אני אתקן – בגיל 62 כבר לא עושים פריצות דרך בחקלאות

אורן לביא:  זה סיפור מאתגר

אורן לביא:  מי כמוך יודע, כמי שגר בדרום

אורן לביא:  בחודש אפריל כבר אי אפשר להסתובב בחוץ

אורן לביא:  10 דקות בערבה בחודש אפריל, אתה כבר לא יכול להסתובב

אורן לביא:  אז מה אתה מצפה, שחקלאים יסתובבו בשטחים בחודש מאי, יוני, יולי, אוגוסט? זה לא יקרה

אלון שוסטר: אז העיקרון הוא להיכנס לנושא או שכבר התחלתם בתוכנית האסטרטגית?     

אורן לביא: גם שם כבר הקמתי צוות בנושא

אורן לביא:  הקמתי כמה צוותים רק בנושאים שהם במיקוד

אורן לביא:  בנושא החקלאות הקמתי צוות, עומד בראשו חגי שניר והוא מנהל יחידת שה"מ, יחד עם צוות מהשדרה הניהולית של המשרד

אלון שוסטר: זה כדי למשוך כאן ועכשיו אנשים צעירים?     

אורן לביא: כן, ואנחנו עושים את זה גם בשיתוף עם ארגונים שמחוץ למשרד, לדוגמה, השומר החדש, שהוא ארגון מוביל, אבל יש שם עוד כמה וכמה ארגונים

אורן לביא:  אני לא רוצה - - - בכולם כי הייתי פחות מעורב

אלון שוסטר: רק הערה לעניין הזה

אלון שוסטר:  זה כמובן חשוב, רק התוכנית האסטרטגית למשיכת הצעירים תהיה כאשר נגיע סוף-סוף להבנה אסטרטגית כספית-תקציבית, כשתהיה פרספקטיבה לאנשים צעירים לבוא לענף

אורן לביא: בוודאי

אורן לביא:      אני רוצה להתייחס לנושא פקיד היערות, רישיונות כריתה

דובי אמיתי: אורן, אני רוצה רק מילה אחת בעניין הזה

דובי אמיתי:  אני חושב שאני מתחבר למה שאמר השר לשעבר שוסטר, ושגל ישמע אותי טוב

דובי אמיתי:  המטרה שהצבת לעצמך, שמוגדרת אצלך תוכנית אסטרטגית להצערת החקלאות היא אחת המטרות המרכזיות, לדעתי, אבל בלי שהאוצר יהיה שותף מלא למהלך הזה, אתה לא תצליח

דובי אמיתי:  וכשאני אומר שהאוצר צריך להיות שותף מלא, שהוא יעמוד בשני מיליארד שקל שהאו הבטיח, שזה לא יהיה רק על הנייר

דובי אמיתי:      לצד זה, אני חושב שהמשרד צריך לשבת עם צוות כזה או אחר, ולהחליט איזה כיוון אנחנו לוקחים באמצעות התקציב הזה, ולחקלאות של היום, שאני עוסק בה ושאחרים עוסקים בה, הצעירים לא יבואו

דובי אמיתי:  הצעירים מחפשים את הדבר הבא בחקלאות המתחדשת

דובי אמיתי:  אני יכול לתת דוגמה: חממות הידרופוניות, זה גידולים ייחודיים שניתן לגדל במבנים סגורים, לא רק הידרופוני - - -     

אורן לביא: אינדור

דובי אמיתי: אינדור, בפירוש כן

דובי אמיתי:  לשם יבואו הצעירים

דובי אמיתי:  הם לא יבואו, לא אליי למטעים, לא לערבה לחממות, ולכן השותף המרכזי שצריך לעמוד בעניין הזה זה האוצר

דובי אמיתי:  אם לא נקבל את הגיבוי של האוצר, כמה שלא תרצה, זה לא יקרה

אורן לביא: דובי, אני מתחבר בכל מאת האחוזים למה שאתה אומר

אורן לביא:  א', האוצר הוא שותף שלנו

אורן לביא:  אנחנו באותה מדינה, משרד ליד משרד, אנחנו שותפים, אבל אנחנו לא רואים את כל הדברים עין בעין

דובי אמיתי: אתה יודע, כשהלכתי פעם לעשות שותפות, אז אמרו לי, דובי, אתה תביא את האוניות ואנחנו נביא את הים

דובי אמיתי:  אז האוצר אומר לנו, אתם תביאו את האוניות והוא יביא את הים, עד עכשיו

דובי אמיתי:  בוא נראה שתביא ים

אלון שוסטר: קדימה, המנכ"ל, זו הנקודה האחרונה ונעבור לשמוע את האנשים

אורן לביא: אני אסיים את הדברים שלי, והייתי רוצה שסגן השר ירחיב בשלושת הנושאים שלו סופר-מעניינים

משה אבוטבול: נרחיב בקצרה

אורן לביא: יש שם גם משהו חדשני

אלון שוסטר: אבל יש לנו 20 דקות     

אורן לביא: אני שתי דקות וסיימתי

אורן לביא:      אני בכוונה רוצה לדבר על רישיונות כריתה ועדכון התקנות כי אני מקבל לא מעט פניות ציבור בנושא רישיונות כריתה

אורן לביא:  אני אומר את זה כמנכ"ל, כאזרח, כבן-אנוש

אורן לביא:  לפעמים אני אומר לעצמי, בואו נכרות את העץ הזה ופעם אחרת אני אומר, לא, אל תכרתו את העץ הזה

אורן לביא:  כל אחד מגיע עם הדילמה שלו, עם הסיפור שלו, למה העץ מפריע לו

אורן לביא:  זה נושא מסובך

אורן לביא:      יש כאן את ארז ברקאי שהוא פקיד היערות, והוא מתמודד עם הרבה מאוד פניות ציבור, עם הרבה מאוד דילמות

אורן לביא:  זה נושא לא פשוט,  מורכב מאוד

אורן לביא:  יש לנו לא מעט שיחות, לא מעט דילמות

אורן לביא:  צריך לזכור שאני לא מחליט אם כורתים עץ או לא כורתים עץ

אורן לביא:  יש תקנות, יש חוק, אומנם מנדטורי, אבל יש פקודה שהיא חוק

יסמין פרידמן: אני כן אעיר לך רק שצריך לחדד, ואני לא יודעת אפילו אם זה מופיע בתקנות – כל הנושא במוניציפלי, זאת אומרת, בערים, של כריתות בעונה של קינון

יסמין פרידמן:  לא מזמן הייתה דרמה נוראית של כריתת עץ שנהרגו בגלל הכריתה המיותרת הזאת

אורן לביא: כן, קיבלנו את זה

יסמין פרידמן: אף אחד לא מתייחס לזה, וצריך לחדד את זה לראשי ערים, עם קנסות כבדים ממש על כריתה שלא בעונה הנכונה

אורן לביא: אתה רוצה להתייחס, ארז?     

ארז ברקאי: זו סוגיה מורכבת שחוזרת על עצמה לכל הזמן, כי מצד אחד אתה אומר, האדם צריך לכרות כי העץ מסוכן - - -     

יסמין פרידמן: אני מדברת על גיזום

ארז ברקאי: גיזום זה משהו שלא בסמכות המשרד

יסמין פרידמן: אבל אתם מוציאים תקנות

אלון שוסטר: תודה, חברים

אורן לביא: רק רציתי התייחסות ולא לפתוח את זה לדיון

אורן לביא:      הנושא הבא אומנם אחרון ברשימה, אבל הוא בהחלט לא אחרון בחשיבות שלו, הוא בוודאי נמצא בטופ

אורן לביא:  הוא סוגר את הרשימה, אבל הוא מחובר לדבר הראשון והמרכזי שדיברתי עליו, וזה נושא ביטחון המזון של מדינת ישראל

אורן לביא:      ייבוא, מבחינתי, הוא הרבה יותר קשור ומחובר לביטחון המזון של מדינת ישראל מאשר ליוקר המחיה

אורן לביא:  הוא הרבה יותר נמצא שם כי אנחנו צריכים אותו, קודם כל, בשביל לחיות, לפני שאנחנו מכלכלים את צעדינו הכספיים

אורן לביא:  הייתה כאן רפורמה, מחלוקת, דין ודברים

אורן לביא:  הגענו להסכמה עם האוצר, שבמקום לפתוח חופשי-חופשי את שוק הייבוא מכל מקום וכל מוצר, ולפגוש פעם ראשונה את התוצרת בנתב"ג, אנחנו נעבוד על פי מודל של מיפוי עולמי

אורן לביא:      נמצאת כאן שלומית ציוני שמנהלת את היחידה – את יכולה להרים את היד, שיראו אותך – ועוסקת בתחום הזה

אורן לביא:  התקדמנו מאוד – לא בהכרח התקדמנו מספיק, אבל התקדמנו מאוד, ואני חושב שאנחנו בכיוון הנכון

אורן לביא:  אני שמח שדווקא בנושא הזה אנחנו והאוצר שותפים

אורן לביא:  הצלחנו להגיע להסכמה, למרות שהיינו בשני קצוות שונים לגמרי

אורן לביא:  הם התפשרו, אנחנו התפשרנו

אורן לביא:  אנחנו נגיד שהגענו לאמצע, הם יגידו שלא הגענו לאמצע, אבל אני חושב שאנחנו כן בכיוון הנכון בנושא הזה

אבשלום וילן: אדוני, רק הערה קצרה – בתוכנית שהם הציגו אז, שסוכם עליה ב-4 ביולי בחדרו של יו"ר הכנסת, הם המשיכו להתעקש וגם אמרו את זה השנה, שמתוך שני מיליארד שקל להשקעות בחמש שנים, שזה מבורך, אם  מחירי המים יעלו, הם רוצים לקחת את זה מההשקעות

אבשלום וילן:  את זה חייבים להוציא מכל דיבור, כי אחרת אין חקלאות וכל האסטרטגיה לא שווה כלום

אלון שוסטר: הערה חשובה

אלון שוסטר:  תודה רבה

אלון שוסטר:  המנכ"ל, תסיים

אבשלום וילן: הם חייבים להפסיק להיות גזברים, ולהתחיל להיות מדינאים

אבשלום וילן:  נקודה

אלון שוסטר: המנכ"ל, תרשום לך

אלון שוסטר:  זה נושא מוכר וגל יסביר

אורן לביא: אני יודע על התחייבות של האוצר לשני מיליארד לחמש שנים, 400 מיליון לכל שנה

אורן לביא:  לא אכפת לי אם זה יהיה 350 מיליון לשנה

אלון שוסטר: לזה לא מתכחשים

אורן לביא: זה מה שאני מכיר

אורן לביא:  אני לא מכיר איזושהי נסיגה - - -     

אלון שוסטר: לא, אין נסיגה

אלון שוסטר:  יש ייעוד השימוש גם לתחום המים

אלון שוסטר:  תחתור לסיום

אורן לביא: תודה רבה לכולם

קריאה: סליחה, אפשר לפרט לגבי תכוניות עיקור-סירוס כלבים? - - -     

אלון שוסטר: לא

אלון שוסטר:  התשובה היא לא

אלון שוסטר:  יש המון נושאים אחרים, אני מכיר את המשרד ולא נגעו בהכול

אלון שוסטר:  בנקודות עיקריות כן

אורן לביא: אני אגיב אחר כך בשמחה

משה אבוטבול: חברים, נעשה את זה קצר בגלל שב-11:00 כולם צריכים להיות במליאה ולהתחיל הצבעות

משה אבוטבול:      מוניתי על ידי השר למספר משימות

משה אבוטבול:  המרכזיות בתוכן, ראשית, מצוות התלויות בארץ

משה אבוטבול:  אחרי הכול, חשוב לנו שהנושא של חקלאים בעלי צרכים שקשורים לעולם הדת יוכלו לקבל מענים על ידי מחקרים שבסופו של דבר, מחקר טוב, אם עושים אותו טוב, בעצם גורם לצמיחה כלכלית לאותו פרי או ירק, ואם אנחנו מוצאים בו תועלת לאחר מכן ומצליחים להכשיר אותו מבחינה תורנית-מדעית, אז זה דבר שאנחנו עובדים עליו חזק

משה אבוטבול:      ייערכו מחקרים על ידי המכונים שקשורים לנושא הזה, והם ייתנו לחקלאים מענה בבעיות כאלה ואחרות, של דברים של הרכבה, נניח בין אבטיח לבין מלון

משה אבוטבול:  אם יהיו כאלה דברים אפשריים על פי ההלכה, זה ירחיב את השוק בעשרות מונים גם כלכלית

משה אבוטבול:      כמובן, יש את התוכנית המפורסמת, תוכנית השמיטה, שהיא עבור החקלאים ששומטים

משה אבוטבול:  אנחנו עובדים על הנושא הזה

משה אבוטבול:  זה נמצא כבר באוצר

משה אבוטבול:  אני מקווה, בעזרת השם, שבאחת הישיבות של ועדת הכספים יתחילו כבר להזין את התוכנית הזאת

משה אבוטבול:  זה כעין תוכנית השתלמות בין החקלאי לבין המשרד, ויחד אנחנו בונים להם משהו בשנת השמיטה

משה אבוטבול:      אני רוצה לעבור דווקא לנושאים אחרים שגם הם בטיפולי – שימור קרקע וניקוז

משה אבוטבול:      (הצגת מצגת)     שימור הקרקע – המשאב הכי יקר שיש לנו במדינה הוא קרקע חקלאית

משה אבוטבול:  בעוד שישנם מקומות שהסחף יצר בהם חוסר אפשרות לגדל שם דברים, אנחנו נלחמים כל הזמן, אני וד"ר דוד אסף שנמצא איתי צמוד, וכל צוות המשרד, כדי לגרום לכך שמינימום קרקעות ילכו על ידי שיטפונות או דברים מהסוג הזה, כי כל דבר כזה גורם לנו למיעוט במזון

משה אבוטבול:  ברגע שיש קרקעות רבות, אז אנחנו יכולים לספק יותר סחורה

משה אבוטבול:       ישנם קולות קוראים גם בנושא ניקוז

משה אבוטבול:  ראינו את השיטפונות שהיו בדרום

משה אבוטבול:  אנחנו נלחמים בנושא הזה יחד עם רשויות הניקוז כדי למנוע ולבלום שיטפונות כאלה ואחרים, לא רק בדרום

משה אבוטבול:  יש לנו 11 רשויות ניקוז שאנחנו עובדים איתן בשיתוף פעולה

משה אבוטבול:  בחלק מהן הייתי בביקור

משה אבוטבול:  אני מכיר את כולן

משה אבוטבול:  עובדים על זה חזק, ואני שמח להודות גם למשרד האוצר שהגדיל השנה ב-20 מיליון את התקציב של רשויות הניקוז כדי לפתור כל מיני פרויקטים כאלה ואחרים

משה אבוטבול:  אמורים להיות דברים גדולים מאוד גם בצפון וגם בדרום

משה אבוטבול:  באילת יש הסכם להגנה על העיר אילת, ואנחנו אמורים לחנוך את זה בזמן הקרוב

משה אבוטבול:  וכן, גם בנהריה, חנוכת פרויקט גדול מאוד

משה אבוטבול:  אני והשר נחנוך את זה יחד עם צוות המשרד

משה אבוטבול:      ויש לנו כמובן קידום תמ"אות ארציות, כדי שנוכל תמיד להיות עם יד על הדופק, וחלילה, לא נחווה שיטפונות, ולאחר מכן את אותן נשמות טהורות שאנחנו נפרדים מהן בגלל המצב שנוצר כשאין לנו בלימה לאותם שיטפונות

משה אבוטבול:      יש לנו קולות קוראים לשימור קרקע ב-18 מיליון שקל, וזה ייתן מענה לאותם חקלאים בעניין

משה אבוטבול:      בנושא רווחת בעלי-החיים, אנחנו עובדים בשיתוף פעולה גם עם חברי הכנסת, וזה לא מובן מאליו

משה אבוטבול:  יושבת לצידי חה"כ פרידמן מיש עתיד, ויושבים גם הלובי החקלאי, ואנחנו עובדים בשיתוף פעולה

משה אבוטבול:  זה דבר שלא מספיק בישראליות

משה אבוטבול:  צריך להשריש את זה, את הנושא של מניעת התעללות בבעלי-חיים, מצד אחד

משה אבוטבול:  מצד שני, שגם אם אנו מגדלים את בעלי-החיים או משתמשים בהם לצרכינו, כמו שחיטה של בהמות או עופות, צריך לתת להם את מקסימום הרווחה, אם זה בשינוע הבהמות או הלולים

משה אבוטבול:      כמובן, אחרי הכול, ואני אומר את זה בצורה הברורה ביותר, למרות שאני ממונה על כל הנושא של רווחת צער בעלי-חיים, אנחנו דואגים קודם כל להולכים על שתיים, שיהיה להם מזון

משה אבוטבול:  אל תצפו ממני להיות טבעוני, זה לא אצלי בתוכנית, אבל בהחלט, עד שאותה בהמה חיה צריכה להגיע לייעודה מבחינתנו, שזה בסופו של דבר, למזון הישראלי, אנחנו ניתן לה את אותה רווחה, שהיא לא תסבול אפילו כמלוא נימה

משה אבוטבול:      יש לנו מבצעים כאלה ואחרים, ואתמול חוויתם את זה – מבצע של הפיצו"ח להציל כלבה שהתעללו בה

משה אבוטבול:  היה לנו גם סיפור עם סוסים, והרבה דברים מהסוג הזה

משה אבוטבול:  עושים סדנאות, ימי עיון, אבל בעיקר המסר שלנו – נעבוד יחד עם כל ארגוני צער בעלי-החיים ונגשר על פערים כאלה ואחרים, כמובן, גם בחקיקה

משה אבוטבול:      יש עוד הרבה מה להאריך, אבל אם אני אאריך ואגמור את הזמן, יגידו, איזה יופי, בא ועשו פוליטיקה, דיברו מה שרצו ולא השאירו אפילו זמן לשאלות

משה אבוטבול:  היושב-ראש, אנחנו דמוקרטים

אלון שוסטר: תודה

אורן לביא: אני רוצה להגיד משפט אחד

אורן לביא:  אני הגעתי לפני חמישה חודשים

אורן לביא:  כל הידע שיש לי כאן, לא באתי איתו מהבית

אורן לביא:  קיבלתי אותו במשך חמישה חודשים מההנהלה הבכירה של המשרד שעובדת כאן ימים כלילות, ונלחמת על החקלאות המקומית

אורן לביא:  יש כאן את היועמ"שית אפרת אביאני ואת סיון ינקוביץ' התקציבאית, את סמנכ"ל אסטרטגיה אורי צוק-בר - - -     

משה אבוטבול: נוסיף את דוד אסף וגם את - - -     

אורן לביא: נטלי ראש מטה, עידית יועצת השר, - - - יועץ הסגן

משה אבוטבול: ד"ר גשן

אלון שוסטר: תודה, חברים

אלון שוסטר:  אני רוצה להודות לכל המציגים מהמשרד היקר הזה, כמו שאומר סגן השר

אלון שוסטר:  הוא באמת משרד יקר עם אנשים מכווני משימה

משה אבוטבול: תודה רבה

אלון שוסטר: ובהקשר הזה, הדייגים אוהבים דגים

אלון שוסטר:  יש שלושה שנרשמו, ואני מבקש לתת להם רשות דיבור

אלון שוסטר:  ארז וול מתנו לחיות לחיות, בבקשה

ארז מלול: אני עו"ד ארז וול, היועץ המשפטי של תנו לחיות לחיות

ארז מלול:      יש לי שתי שאלות ביחס לדברים שעלו

ארז מלול:  האחת, אני אשמח לשמוע מסגן השר ביחס לצעדים הקונקרטיים שמדובר עליהם בשיפור האכיפה

ארז מלול:  אנחנו יודעים שמדי פעם יוצאים סיפורים באמת יפים על הטיפול שהפיצו"ח עושה באיזשהו כלב שהתעללו בו - - -     

משה אבוטבול: לא, לא

משה אבוטבול:  יש גם קו פתוח, ואני פרסמתי אתמול בהודעה גם את הקו הפתוח, שיהיה ברור

ארז מלול: אני אגע גם בקו הפתוח, בתור ארגון שמטפל בעניין באופן יומיומי - -     

אלון שוסטר: זו שאלה אחת

אלון שוסטר:  השאלה השנייה?     

ארז מלול: - - וגם לעניין האכיפה במשקים

ארז מלול:  זה היה סוף השאלה הזאת

ארז מלול:  השאלה השנייה היא ביחס למה שכבוד השר דיבר עליו בעניין מזון בריא, איך הדבר הזה מתבטא במדיניות של המשרד לקידום המלצות המזון הלאומיות

ארז מלול:  כשמדברים על מזון בריא, מדברים על צריכת היתר שיש בישראל של מזון מן החי

ארז מלול:  אני אומר את זה בשם קואליציית "מזון וחיים", שיש בה גם ארגוני סביבה וארגוני בריאות, ואיך הדברים האלה מתבטאים לא רק בביצים נקיות יותר, אלא בתזונה שהיא התזונה המומלצת

אלון שוסטר: סוג התזונה

אלון שוסטר:  ברור לגמרי

משה אבוטבול: לענות בקצרה?     

אלון שוסטר: לא, אדוני

אלון שוסטר:  אנחנו נשמע עוד שני דוברים שנרשמו

משה אבוטבול: בדיוק, אני ארכז את התשובות לסוף

אלון שוסטר: כן, בשתי הדקות האחרונות

אלון שוסטר:  סתיו מטרי, בבקשה

סתיו מטרי: אני סתיו מטרי, מארגון מגמה ירוקה

אלון שוסטר: אחראי ים וחופים – עבודה יפה, להיות בים כל היום

סתיו מטרי: לא לגמרי

סתיו מטרי:  יש לנו בעיה בישראל

סתיו מטרי:  יש בישראל פרקטיקה שנאסרה בהרבה מאוד מדינות בעולם, באיזורים מסוימים בארה"ב, באיזורים מסוימים באירופה – פרקטיקת המכמורות

סתיו מטרי:      מדובר בפרקטיקה שמכלה לנו את משאב הדיג

סתיו מטרי:  מדובר בסך הכול ב-16 ספינות, 10% מהדייגים, ששואבים חצי מהמדגה בים, רובם דגים מתים, 80% יצורים ימיים שאין בהם שימוש, ובעצם בסוף מחזירה לציבור הישראלי אחוז אחד

סתיו מטרי:      אנחנו מעוניינים לקבוע איתכם פגישה, להציג לכם את הנתונים האלה, אם אפשר

סתיו מטרי:  בסופו של יום, זה גם מאיים על התשתיות של מדינת ישראל, מעלה פחמן דו-חמצני בשווי של כל מגזר התעופה בעולם

סתיו מטרי:  זאת אומרת, בכמויות של כל מגזר התעופה בעולם, מחזיר לתרומה להתחממות הגלובלית, וזה מסכן גם את החקלאות של היבשה וגם פוגע ב-90% הדייגים הקיימים כשזה גומר להם את הדגים עוד לפני שהדגים גדלים ואפשר לשווק אותם

אלון שוסטר: מי מהנוכחים יכול להתייחס? דנה ריבנפלד, מנהלת ענף טחנות הקמח, בבקשה

דנה ריבנפלד: אני מנהלת ענף טחנות הקמח בהתאחדות התעשיינים

דנה ריבנפלד:  אני רוצה להעלות את נושא הלינקג'

דנה ריבנפלד:  שלחנו מכתב למנכ"ל משרד החקלאות

דנה ריבנפלד:  אנחנו מבקשים לשנות את הנוסחה שממנה נגזר המחיר של הלינקג'

דנה ריבנפלד:  מי שלא יודע, טחנות קמח צריכות לקבל אישור ממשרד החקלאות כדי לייבא קמח לישראל

צביקה כהן: הן לא מייבאות קמח, הן מייבאות גרעיני חיטה

דנה ריבנפלד: לייבא גרעיני חיטה, סליחה

דנה ריבנפלד:  כדי לקבל את האישור הזה צריך, קודם כל, לקנות חיטה ישראלית

אורן לביא: כולם צריכים אישור בשביל להביא גרעיני חיטה, לא רק טחנות קמח

אורן לביא:  לא?     

צביקה כהן: לקמח יש מכס

צביקה כהן:  היא מדברת על גרעיני חיטה, על הסדר הלינקג', המכתב שקיבלת מהמנכ"ל אתמול

אלון שוסטר: צביקה, אתה תגיב

אלון שוסטר:  מה את מציעה? לשנות את הסכום?     

דנה ריבנפלד: מחיר הלינקג' נגזר ממדד החיטה האמריקאית, וזה משהו היסטורי שמשקף תמונת מצב של מחיר החיטה

דנה ריבנפלד:  בישראל מייבאים חיטה ממדינות הים השחור, ממדינות אירופה, ולכן אנחנו מבקשים לתקן את הנוסחה ככה שהיא תתאים למחיר

דנה ריבנפלד:  כמובן שהדבר הזה נוגע גם ליוקר המחיה

אלון שוסטר: רגע, אבל אנחנו לא בישיבות עבודה פה כרגע

אלון שוסטר:  זה עם המשרד

אלון שוסטר:  הזדמנות להיפגש עם החבר'ה, אני מבין, אבל בסדר, הנושא ברור וצביקה פה

משה אבוטבול: העלית את הנושא

משה אבוטבול:  צביקה יגיב אחרי זה

דנה ריבנפלד: אנחנו מבקשים פגישה - - -     

אלון שוסטר: כן, גברתי

דריה שלייפר: שלום, אני דריה שלייפר, מנכ"לית האינטרס שלנו, לובי ציבורי

דריה שלייפר:  בדקה אחת, חשוב לנו לציין שאנחנו חייבים לפרק את הדיכוטומיה בין ייבוא לבין שמירה על החקלאות הישראלית

דריה שלייפר:  ועוד דבר חשוב מאוד – מודל החיקוי שלנו לא צריך להיות סין הקומוניסטית, שלא תכננה רק חקלאות, היא תכננה גם ילודת ילדים

דריה שלייפר:  זה הרסני גם לכלכלה וגם לתפיסה הערכית שלנו, של חברה חופשית ומדינה שמקיימת חברה דמוקרטית וליברלית, גם בתחום כל כך חשוב כמו החקלאות

דריה שלייפר:      אנחנו רואים שכל ארגון כלכלי של ה-OECD, ארגון הסחר העולמי, וגם דוח מבקר המדינה, ממליץ בהדרגתיות וכמובן בהתחשבות בחקלאי הישראלי, לא להקפיא את החקלאות הישראלית אלא לתת לה לעבור להיות שוק הרבה יותר משוכלל, ואגב, זה מה שיביא יותר הייטק ומה שיביא יותר צעירים

אלון שוסטר: תצטרפי למאמצים של משרד החקלאות ושל משרד האוצר להגיע להבנה, כי בינתיים צד אחד בעסקה שמדמה אותנו ל-OECD פועל, אנחנו מורידים מכסים ואת בוודאי תומכת, והצד השני שהוא התמיכות הישירות לא מתקיים

דריה שלייפר: נכון, ואנחנו כלובי ציבורי שמנסה לייצג את הציבור – ואגב, יוקר המחיה, זו הייתה טענה פריבילגית להגיד שירקות ופירות לא קשורות ליוקר המחיה, פריבילגי להפליא

דריה שלייפר:  בוודאי שזה קשור ליוקר המחיה

אלון שוסטר: קשור במידה, והשאלה מה משלמים על זה

אלון שוסטר:  תודה, דנה

אלון שוסטר:  תודה רבה

דריה שלייפר: דריה

דריה שלייפר:  תודה

חסיה דרורי: רק משפט אחד

חסיה דרורי:  אני עמיחי דרורי ממרכז השלטון המקומי

חסיה דרורי:  יש לי שאלה לסגן השר – אנחנו נמצאים עם נציגי משרדך, עם ד"ר דוד אסף, בוועדה בין-משרדית, לטיפול בנושא השיטפונות וההצפות

חסיה דרורי:  בוועדה הזו עולה שיש צורך בהגדלה ניכרת של התקציב להקמת תשתיות ניקוז, ומדברים שם על מיליארדים

חסיה דרורי:  איפה הנושא הזה נכנס במסגרת - - -     

אלון שוסטר: השאלה ברורה וסגן השר ישיב

משה אבוטבול: ברשותך, היושב-ראש, נעשה את זה בקצרה

משה אבוטבול:      קודם כל, לגבי הנושא של צער בעלי-חיים – זה לא מבצע נקודתי או מבצע הקש בדלת

משה אבוטבול:  זה אמור להיות מבצע וזה אמור להיות מדיניות שלנו, ואני שמח שכשהוצאתי את ההודעה והודיתי לראשי מערכת הפיקוח אצלנו, ליחידת הפיצו"ח, על זה שהם עשו את הדבר היפה הזה, קראתי לכל הציבור ואזרחי מדינת ישראל, כשרואים דברים מהסוג הזה – התעללות בבעלי-חיים – לא להסס להרים טלפון ל-6016*

משה אבוטבול:      אני עצמי אף פעם לא מפרסם לפני שאני בעצמי מרים טלפון לבדוק שזה לא מספר ישן או כל דבר אחר

משה אבוטבול:  ורק לאחר שדיברתי שם בקצה עם גולן, מנהל המקום, פרסמתי את זה וזה עלה בתפוצה להמון מקומות

משה אבוטבול:  כך שהנושא של צער בעלי-חיים הוא מדיניות, ואני אמור ליישם אותה, שלא להציק לבעלי-חיים – דבר שגם אסור על פי התורה, על פי ההלכה, על פי החוק במדינה, ומי שיש לו קצת רגש ולא איבד אותו גם לא יכול לראות סרטונים מהסוג הזה

משה אבוטבול:      לגבי שוק הבשר, לפני הרבה שנים בתורה נאמר שמשה רבנו אמר: הבו לנו בשר

משה אבוטבול:  אני לא יכול עכשיו להתמודד עם משהו שיש לנו בהיסטוריה, ואדוני חוקר את התנ"ך ואת הדברים האלה, כך שאני לא יכול להגיד תאכלו כמות כזו או אחרת

משה אבוטבול:  אני לא מווסת את הדברים האלה, אבל זה עניין שלכם, זה עניין של הסברה

משה אבוטבול:  ככל שתעשו את זה, תצליחו

משה אבוטבול:  אני רוצה לגלות לך שיש היום פריצת דרך עם אותו בשר, וההלכה כבר נותנת עליו פסיקה שהוא בשר פרווה, שיאכלו אותם אנשים שיש להם רצון טוב, כמוני, ללעוס, אבל מצד שני, אחרי זה לשתות כוס נס קפה

משה אבוטבול:  נוכל לתת את הדעת, ההלכה מתייחסת לזה כעת

משה אבוטבול:  ישנו הרב הגאון, הרב ינון רביב, שכתב  תשובה פסוקה בנושא הזה, וזה יכול להיות הגשר בינינו לבין ארגוני צער בעלי-החיים

משה אבוטבול:      דבר אחרון, לגבי הנושא שקשור אליי, שיטפונות, וניקוז – אני מסכים עם כל מה שאתה אומר, ואכן, בישיבתנו עם האוצר, ונמצא פה ידידי ברנס, והיה באותה ישיבה גם אופיר בטאט שישבנו יחד עם דוד אסף ישיבה ארוכה עם צוות העוזרים שלי, ודיברנו על זה שאנחנו צריכים כמיליארד שקל, 700 מיליון, משהו כזה, לגמור את כל הפרויקטים

משה אבוטבול:  באוצר, כשהם אומרים לא, הם פשוט מחייכים ומתקדמים

משה אבוטבול:  החיוך הזה עלה להם רק 20 מיליון, אבל אני רוצה להגיד לך ואמרתי את זה גם לאוצר, בסופו של יום, כשייפול מצב כזה ואחר, ויצטרכו כסף, אז פר פרויקט ייגשו לאוצר והפקידים יצטרכו לשלם את אותה בעיה שקיימת

משה אבוטבול:      להם זה אולי מצב לא נעים ולא נוח, וגם לנו לא נוח

משה אבוטבול:  כל זמן שלא ייתנו תקינה שלמה של כל הפרויקטים שנמצאים, אנחנו נפעל לפי סדרי עדיפויות, לפי מי שכבר מוכן מבחינת תכנון ומי שיש לו היתכנות

משה אבוטבול:  אנחנו לא יכולים לתת את הכול

משה אבוטבול:  אדרבה, נקווה שיהיה לנו פעם נס עם ברנס

אלון שוסטר: תודה רבה

אלון שוסטר:  אני מודה לכל המשתתפים

משה אבוטבול: ולשר היקר שלנו, שבעזרת השם ימשיך הלאה להוביל אותנו

משה אבוטבול:  ועוד מילה, בנימה אישית, אני שמח שטרפדתי לראש הממשלה את הרצון לקחת לנו את השר למשרד הביטחון

משה אבוטבול:  זה לא יהיה במשמרת שלי

אלון שוסטר: תודה רבה, חברים

אלון שוסטר:  הישיבה נעולה