ועדת המשנה לקידום תעשיית ההייטק, כנסת 25, פרוטוקול מספר 2, 2023-06-27 00:00

אביגדור ליברמן: צוהריים טובים לכולם

אביגדור ליברמן:  אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה

אביגדור ליברמן:  השעה 12:00, ואנחנו יכולים להתחיל ישיבה שנייה של ועדת המשנה לנושא ההייטק

אביגדור ליברמן:  אומר מספר משפטים כהקדמה

אביגדור ליברמן:  אחת הבעיות המרכזיות שמסתמנות כרגע זה היעדר אלטרנטיבה למימון, בעיקר של המשקיעים, ובעיקר בסטארטאפים חדשים

אביגדור ליברמן:  יצא הבוקר דוח חדש של הרשות לחדשנות, אבל ראינו בדוח הקודם ש-80% מהסטארטאפים הישראלים בחודש מרץ נרשמו בחו"ל

אביגדור ליברמן:  מבלי שנביא כמדינה אלטרנטיבה לאותם משקיעים זרים, כנראה שהסטארטאפים, ואחר כך גם הקניין הרוחני, יירשמו בחו"ל

אביגדור ליברמן:       אני מודה ומתוודה שלא ראיתי את הדוח שיצא הבוקר, אלא רק מה שפורסם ממנו בתקשורת של הבוקר

אביגדור ליברמן:  קיבלת כבר את הדוח

אביגדור ליברמן:  אני עוד לא קיבלתי

אביגדור ליברמן:  את כבר הדפסת

עידית חנוכה: חיפשנו

אביגדור ליברמן: אה, חיפשתם

אביגדור ליברמן:  אם אני מתייחס לדוח שיצא רק הבוקר, התלות שלנו במשקיעים זרים

אביגדור ליברמן:  גם במו"פ

אביגדור ליברמן:  רק 9% מההוצאות הלאומיות למו"פ ממומנות על ידי הממשלה לעומת כ-20% בארצות הברית

אביגדור ליברמן:  זה גם נתון שהוא מטריד

אביגדור ליברמן:  אין שום דוגמה בעולם לעובדה שכ-80% מההשקעות בהייטק המקומי מבוססות על משקיעים זרים, וכ-90% מההשקעות במחקר ובפיתוח מגיעות מהמגזר הפרטי

אביגדור ליברמן:  מדובר בשיעור גבוה ביותר במדינות ה-OECD

אביגדור ליברמן:  אלו נתונים מדאיגים, ולכן נתחיל בנושא מימון זמין ליזמים בתחום ההייטק, ובעיקר לסטארטאפים ישראלים

אביגדור ליברמן:  בישיבה הבאה נדבר בכלל על האסטרטגיה הלאומית בתחום ההייטק

אביגדור ליברמן:  כי מה שאנחנו כרגע רואים בעולם זה שהתחרות בתחום ההייטק היא בעיקר בין המדינות - אותן הטבות ותמריצים שמדינות מוכנות לתת ליזמים בתחום ההייטק

אביגדור ליברמן:  להייטק הישראלי יש ביקוש רב

אביגדור ליברמן:  כולם מדברים על פורטוגל, יוון וקפריסין, אבל גם במדינות אחרות יש ביקוש רב, גם להייטק ישראלי וגם לאנשי הייטק ישראלים

אביגדור ליברמן:  אנחנו נדבר קצת על האסטרטגיה הלאומית גם בהסתכלות רחבה יותר בחצי השעה האחרונה

אביגדור ליברמן:  אבל נתחיל מתיאור הבעיות

אביגדור ליברמן:      מאיה שוורץ, בבקשה

מאיה שוורץ: קודם כול, תודה רבה לכבוד היושב הראש איווט ליברמן

מאיה שוורץ:  אני מאיה שוורץ, מנכ"לית איגוד ההייטק

מאיה שוורץ:  אנחנו מייצגים את ענף ההייטק בישראל ואת האינטרס שלו

מאיה שוורץ:  אנחנו זכינו לשנים של פריחה ושגשוג בתוך ענף שהוא באמת הקטר

מאיה שוורץ:  אנחנו עדיין משתמשים במילה "קטר", אף על פי שהיא מאוד של שנות השמונים, אבל זה ללא ספק היה הקטר ומכניס המסים המשמעותי בישראל

מאיה שוורץ:  כולנו נהנינו מהצמיחה ומהשגשוג

מאיה שוורץ:  הגיעה הקורונה, הוכינו

מאיה שוורץ:  אני חושבת שממשלת ישראל בנתה כמה קפסולות חירום שגרמו לכך שיצאנו מהמשבר חזקים מאוד, ובאמת היינו המדינה הראשונה בעולם לצאת מהמשבר, וכך יצרנו יתרון יחסי ותחרותי מול כל העולם

מאיה שוורץ:  ומשם אנחנו רק יורדים

מאיה שוורץ:  משם אנחנו הפסקנו את הקפסולות

מאיה שוורץ:  לא רק שהפסקנו את קפסולות החירום, אלא גם, כמו שאתה אומר, אנחנו הולכים להוריד את תקציב רשות החדשנות ב-100 מיליון שקל בשנה הבאה, במקום להעלות

מאיה שוורץ:  אם אנחנו היום על 9% השקעה במו"פ על ידי המדינה, אנחנו נהיה אפילו פחותים מזה

מאיה שוורץ:  הזכרת את ארצות הברית, אבל יש מדינות בעולם שמשקיעות 30% מהתמ"ג בתוך הסקטור הזה של מחקר ופיתוח בהייטק

מאיה שוורץ:  אנחנו לא נראה את התוצאות מייד כי אנחנו עדיין נשענים על האדים של עוד כל מיני סטארטאפים, שכבר צמחו והם כבר לקראת אקזיטים, גם אם הם טיפה התעכבו

מאיה שוורץ:  אנחנו נראה את התוצאות של זה בעוד שלוש-חמש שנים

מאיה שוורץ:  אני לא בטוחה כמה הזיכרון הישראלי יזכור את הרגע הזה שבו אנחנו עצרנו את ההשקעות, הקטנו את התקציב של רשות החדשנות, שהוא מנוע נהדר היום

מאיה שוורץ:  הוא הדרך של המדינה להשקיע בתור סטארטאפים, וגם כאלה שהם בסיכון גבוה, שמשקיעים פרטיים לא משקיעים בהם, וגם בעת הזו שאנחנו רואים שהכסף הזול נעלם, ההשקעות הבין-לאומיות של המשקיעים הפרטיים, גם הישראלים וגם הבין-לאומיים פחתו בצורה משמעותית

מאיה שוורץ:  כל האקו-סיסטם הישראלי מביא לכך שיזמים מעדיפים לפתוח את הסטארטאפים לא מאוגדים תחת ישראל

מאיה שוורץ:  מהצד השני, יש מדינות מכל העולם שמושכות את היזמים האלה

מאיה שוורץ:  הן מבינות שהמוח היהודי זה המחצב שלנו, זה המשאב הכי הכי משמעותי

מאיה שוורץ:  בכל העולם הבינו את זה והם נותנים היו האבים וכספים וגראנטים, ובאמת השקעות מאוד מאוד משמעותיות, ופשוט שווה ליזמים לעבור למדינות אחרות או להקים את הסטארטאפ שלהם כמאוגד במדינה אחרת

מאיה שוורץ:  עוד מעט נראה את התוצאה של זה

אביגדור ליברמן: מאיה, אני כן הייתי מבקש שאתם כאיגוד ההייטק הישראלי תעשו טבלה של כל התמריצים שקיימים במדינות אחרות בעולם מול מדינת ישראל

אביגדור ליברמן:  כי אמרתי בפתיח

אביגדור ליברמן:  כרגע זה לא תחרות בין היזמים אלא זו תחרות בין המדינות בתמריצים ובהטבות שהמדינה מוכנה לתת קודם כול

אביגדור ליברמן:  אני תמיד בונה על הסקטור הפרטי

אביגדור ליברמן:  עקרונית אני יכול להזמין את זה מכל מיני משרדי ממשלה, אבל אתם תעשו את זה יותר טוב

אביגדור ליברמן:  פשוט טבלת השוואה של כל ההטבות שניתנות בישראל מול המתחרים שלנו בעולם

מאיה שוורץ: בסדר גמור

מאיה שוורץ:  נעשה זאת לפגישה הבאה

עפר אלבק: לעשות הפרדה בין חברות גדולות לחברות קטנות

מאיה שוורץ: אנחנו מדברים כרגע על סטארטאפים שאת הצמיחה שלהם נראה עוד כמה שנים

אביגדור ליברמן: אנחנו מדברים במיוחד על סטארטאפים

אביגדור ליברמן:  זה פחות נוגע לחברות שהן חלק מקונגלומרט עולמי, מחברות עולמיות, אם זה אינטל או אם זה מרוול

מאיה שוורץ: גם שם יש בעיות קשות, כבודו

מאיה שוורץ:  נפגשנו בשבוע שעבר וראינו

אביגדור ליברמן: גם שם יש בעיות, הרי ביקרנו

אביגדור ליברמן:  אבל בטח שהבעיה היא לא שם

אביגדור ליברמן:  עיקר הבעיה היא בסטארטאפים וביזמים החדשים

מאיה שוורץ: כן, בהחלט

מאיה שוורץ:  אנחנו קוראים ומבקשים ודורשים שקרן הון הסיכון של המדינה, שהיא רשות החדשנות, לא רק שלא תקטין בשנה הבאה ב-100 מיליון שקל את התקציב שלה, אלא הפוך – תגדיל

מאיה שוורץ:  זה הזמן להגדיל ולתת פייט מול כל האיומים וכל ההזדמנויות שיש לסטארטאפים בחו"ל

מאיה שוורץ:  תודה רבה

אביגדור ליברמן: תודה רבה

אביגדור ליברמן:       ד"ר אסף פתיר, בבקשה

אסף זמיר: תודה רבה על ההזמנה

אסף זמיר:  אני מטעם ארגון SNPI - Start-Up Nation Policy Institute

אסף זמיר:  אנחנו מכון מחקר עצמאי שממומן מתרומות ועוסק בחקר של מדיניות חדשנות והייטק בישראל

אסף זמיר:  בשבוע הבא אנחנו הולכים להוציא דוח סיכום חציון, ואז יהיו לנו נתונים מדויקים

אסף זמיר:  כרגע אני יכול רק להציג לכם נתונים שהם לא לגמרי גמורים

אסף זמיר:  חלק מזה חסר

אסף זמיר:  רק כדי להציג את המספרים

אסף זמיר:  כמו שאתם רואים, מתחילת 2022 אנחנו רואים רבעון אחרי רבעון ירידה בהשקעות – תופעה גלובלית לחלוטין, עם ההבדל שבישראל אנחנו ממשיכים לראות ירידה ב-2023, כשבעולם אנחנו רואים בממוצע התאוששות מסוימת ב-2023

אסף זמיר:       הרבעון הראשון של 2023 הסתכם ב-1

אסף זמיר: 9 מיליארד דולר של השקעות הון סיכון בסטארטאפים ישראלים, ולגבי הרבעון השני – אין לנו עדיין את המספר הסופי, הוא יהיה בשבוע הבא

אסף זמיר:  אבל אני יכול כבר להגיד לכם שזה יהיה משמעותית פחות מהרבעון הראשון

אביגדור ליברמן: משמעותית פחות

אסף זמיר: כן

אסף זמיר:  משהו כמו שליש פחות מהרבעון הקודם

אסף זמיר:  אני לא רוצה להתחייב, אנחנו עדיין עושים את ה-QA על כל הדברים

אסף זמיר:  בנוסף, במקביל אנחנו רואים גם ירידה במספר הסבבים

אסף זמיר:  זאת אומרת, לא רק בסכומים, שהם גם פונקציה של מה שקורה בשוקי ההון וכו', אבל גם במספר הסטארטאפים שמצליחים לגייס

אסף זמיר:  160 גיוסים בלבד ברבעון הראשון, וברבעון השני אנחנו רואים שוב מספר שהוא קטן

אסף זמיר:  פה אני עוד פחות רוצה להתחייב כי גיוסים קטנים לא כול כך משפיעים על הסכומים, אבל הם משפיעים על מספר הסבבים, ובזה בדרך כלל לוקח לנו קצת זמן להתעדכן

אסף זמיר:  אבל אנחנו בהחלט נראה ירידה ברבעון השני

אסף זמיר:      יחד עם זאת, אני רוצה להדגיש, וזה קצת בניגוד לאווירה הכללית אולי בדיון, שיש איזושהי האטה גלובלית בעולם הטק, וישראל נכנסת להאטה הזו במצב יחסית טוב

אסף זמיר:  אפילו טוב מאוד

אסף זמיר:  למה אני מתכוון? אחד הדברים שאנחנו מודדים זה שאנחנו מסתכלים על סטארטאפים לפי שנת ההקמה שלהם או השנה שבה הם גיוסים את הגיוס הראשוני שלהם, גיוס Seed, ואנחנו מסתכלים כמה מהסטארטאפים שקמו כבר גייסו את הסבב הבא, את סדרה A שלהם, שזה בדרך כלל המעבר מלהיות סטארטאפ קטן ולהיות חברה יותר משמעותית שכבר מתחילה לייצר רווחים, או לפחות פדיון

אסף זמיר:  כשאנחנו מסתכלים על סטארטאפים שגייסו Seed בשנים 2018 – 2021, הסטארטאפים האלה גייסו סבב A מהר מאוד בהשוואה היסטורית

אסף זמיר:  זה בדרך כלל לוקח בממוצע שנתיים וחצי, והרבה מהסטארטאפים האלה גייסו תוך שנה ופחות

אסף זמיר:  המשמעות היא כשאנחנו מסתכלים על המחזור הזה של הסטארטאפים - מצבם יחסית טוב

אסף זמיר:  למה אני מתכוון ב"יחסית טוב"? אם נשים את זה על גרף, אז אתם רואים שהיו לנו שלושה חציונים, כל 2021, והחציון הראשון של 2022, שבו בהשוואה לקצב הגיוסים שאנחנו מצפים, בהינתן כמות הסטארטאפים שקמו, יש כאילו 75 סטארטאפים שגייסו מוקדם מהצפוי, ובשני חציונים האחרונים יש לנו חוסר של 50

אביגדור ליברמן: האם הם גייסו בחו"ל או גם ממשקיעים ישראלים?     

אסף זמיר: הכסף בהייטק הישראלי הוא מחו"ל

אסף זמיר:  זאת אומרת, גם כשהכסף הוא מחברת הון סיכון ישראלית, בדרך כלל ה- General Partnersשל ההון סיכון יהיו זרים

אסף זמיר:  יש מעט מאוד גיוסים שהם על טהרת הכסף הישראלי

אסף זמיר:  בעיקר, מאוד קטנים שכאלה, אנג'לים וכאלה

אביגדור ליברמן: מוסדיים ישראלים בכלל לא משקיעים בסטארטאפים

אסף זמיר: מוסדיים משקיעים מעט

אסף זמיר:  עוד מעט אתייחס לזה

אסף זמיר:  אם כך, זה מבחינת הגיוסים

אסף זמיר:  הטבלה הזו היא קצת ארוכה, לא אכנס להכול

אסף זמיר:  אבל השורה התחתונה, כשאנחנו מסתכלים על המחזורים של 2019, 2020, 2021, למרות ההאטה בגיוסים בשנה האחרונה, הם עדיין נמצאים בעודף במובן הזה שלדוגמה חברות שגייסו Seed בשנת 2020, אנחנו ציפינו שעד היום, בתנאים ממוצעים לעשור, 70 מהם יספיקו לגייס A , ובפועל 86 מהם הספיקו לגייס A

אסף זמיר:  במובן הזה הם נמצאים בעודף

אסף זמיר:       איפה הבעיה? הבעיה היא בחברות, שקמו מאוחר יחסית, שגייסו Seed בשנת 2022

אסף זמיר:  הן לא הספיקו לגייס A בתקופת הפריחה והגאות, והן נמצאות בדפיציט מבחינת אחוז הגיוסים

אסף זמיר:  זה עדיין מספרים מאוד קטנים

אסף זמיר:  בסך הכול, החברות האלה הן מאוד צעירות

אסף זמיר:  היינו מצפים שרק 17 מהן עד היום יגייסו

אסף זמיר:  גייסו בפועל רק שמונה

אסף זמיר:  זה עדיין במסגרת התנודות הסטטיסטיות, שלא צריך להתייחס אליהן יותר מדי ברצינות, אבל זו המגמה שצריך לעקוב אחריה ולדאוג ממנה

אסף זמיר:  זאת אומרת, עוד שני חציונים של גיוסים נמוכים, ואלה יהיו במצוקה אמיתית

עודד פורר: אתה לא עוקב אחרי חברות שקמו ב-2021 ולא גייסו את גיוס A אז? כמה מהן גייסו בתקופה האחרונה, או שבכלל לא?      

אסף זמיר: לא, זה עד היום

עודד פורר: זה נכון להיום?     

אסף זמיר: זה נכון להיום

אסף זמיר:  כלומר, כל החברות שגייסו Seed ב-2021, עד היום - - -     

עודד פורר: אז מה הסיכויים של ה-212 חברות ב-2021, שעוד לא עשו גיוס A, לעשות את הגיוס הזה בשנה הקרובה?      

אסף זמיר: היסטורית, וזה, אגב, נתון שהוא יציב משנה לשנה, 60% מהחברות שמגייסות Seed, לא מגייסות A

אסף זמיר:  הן לא מגיעות לשלב הזה

אסף זמיר:  ההייטק הוא תחום כזה שחברות נפתחות ונסגרות

אסף זמיר:  או שהן נסגרות או שהן מתמזגות בשלב מוקדם לחברה אחרת

אביגדור ליברמן: כלומר, ענף ההייטק זה לא חברות ביטוח

אביגדור ליברמן:  זה לא דומה לביטוח

אסף זמיר: נכון

אסף זמיר:  60% - אנחנו לא מצפים שיגייסו

אסף זמיר:  מה-40% שנותרו, יש לנו איזושהי עקומה סטטיסטית של הקצב הצפוי

אסף זמיר:  חלק מגייסות תוך שנה, שנתיים, שלוש, וחלק גם מגייסות תוך חמש

אסף זמיר:  אני חושב שזה נותן אינדיקציה די טובה

אסף זמיר:  חלק מהתמונה הזו גם מסבירה

אסף זמיר:  למרות שהנתונים על גיוסים נראים רע מאוד, שאר הנתונים על ההייטק נראים בסדר

אסף זמיר:  למה אני מתכוון? אם, לדוגמה, אני מסתכל על מספר המועסקים בהייטק, וכאן זה רק בענפי שירותים, זה נתון שהביטוח הלאומי מעביר, אז אנחנו רואים שקצב הגידול במספר העובדים בהייטק, שהיה בעלייה בשנים האחרונות, התמתן

אסף זמיר:  אבל אנחנו גם לא רואים איזושהי קטסטרופה, שפתאום יש ירידה ענקית בגיוסים

אסף זמיר:  חלק מזה זה בגלל שרוב החברות לא נמצאות במצוקה מיידית שאם הם לא יפטרו מייד 20% מהעובדים, הן ייסגרו

אסף זמיר:    מה אני רוצה להגיד מבחינת המלצות? ואם יהיו עוד שאלות, אני יכול לדבר על עוד נתונים שאנחנו אוספים

אסף זמיר:  פשוט לא רציתי להכביד עליכם בהתחלה

אסף זמיר:  חלק מההאטה שאנחנו רואים בישראלית, ספציפית ב-2023, היא תולדה של הסיטואציה הפוליטית

אסף זמיר:  הדרך היחידה לפתור את העניין הזה היא לפתור את הסיטואציה הפוליטית

אסף זמיר:  לא ארחיב על זה

אסף זמיר:  מספיק דיברו ואמרו על זה

אסף זמיר:  אני יוצא מנקודת הנחה שהדבר הזה יכול להיפתר

אסף זמיר:  ואז אני מסתכל מעבר לזה

אסף זמיר:  בגדול, אנחנו רואים תיקון, שהוא מתבקש לאחר תקופה של קצב גיוסים מאוד מאוד גבוה, וככזה הוא לא מצדיק התערבות ממשלתית

אסף זמיר:  במובן הזה, באופן כללי, ככלכלן, אי-אפשר לצפות שכל פעם שיש תנודה שלילית של מחזורי עסקים, אז הממשלה פתאום תשקיע במקום הסקטור הפרטי

אסף זמיר:  הסקטור הפרטי לא משקיע מסיבות שהן ברובן רציונליות

אסף זמיר:  כנראה יודעים משהו - שלממשלה לא כדאי לבוא ולהחליף אותם, גם אם היתה יכולה

אסף זמיר:  יחד עם זה, הממשלה כן צריכה לעקוב ולהתערב בנקודות מסוימות שהן קריטיות

אסף זמיר:  לדוגמה, אם אנחנו מדברים על סטארטאפים צעירים מאוד, כלומר, כאלה שכאלה שקמו בסוף 2021, תחילת 2022, שם צריך לראות אם רשות החדשנות יכולה לתת סוג של מענקי גישור שיעזרו לסטארטאפים טובים באזור הזה, ורשות החדשנות די טובה בלשפוט את הדברים האלה

אסף זמיר:  אולי הם יצטרכו איזושהי עזרה כדי שהם לא ייאלצו להיסגר מסיבות שקשורות לאיזשהו משבר זמני שקורה, וחבל

אסף זמיר:  בוודאי שזה לא נכון לקצץ בתקציב רשות החדשנות בתקופה שכזו

אסף זמיר:  אבל מעבר לזה, אנחנו חושבים שזו הזדמנות טובה לעשות דברים שאנחנו תמיד חושבים שטוב לעשות, אבל במיוחד עכשיו, וזה להשקיע בתשתיות מחקר, בתשתיות לאומיות

אסף זמיר:  היושב-ראש ציין את הפער בין המימון הפרטי למימון הציבורי בישראל

אסף זמיר:  רוב המימון הציבורי צריך ללכת לתשתיות מחקר, לדברים שהשוק הפרטי לא יעשה

אסף זמיר:  הדברים האלה מאוד חשובים

אסף זמיר:  זה במיוחד חשוב בהקשר הנוכחי

אסף זמיר:  אגב, בדוח של רשות החדשנות היא מציינת, ואנחנו מסכימים לחלוטין

אסף זמיר:  יש תחומים חדשים שצומחים בטק העולמי

אסף זמיר:  התחומים האלה הם תחומים שישראל יחסית חלשה בהם

אסף זמיר:  חלק מהדברים קשורים ב-AI, שמתבססים בעיקר על ענקיות טכנולוגיה שהן לא חברות ישראליות, בתחום האקלים, החלל

אסף זמיר:  כל אלו תחומים שגדלים בעולם

אסף זמיר:  ההייטק הישראלי לא שם, הוא יותר בסייבר, בפינטק, Enterprise Software, ובדברים כאלה

אסף זמיר:  כדי לעשות את המעבר מהתחומים האלה לתחומים החדשים, במיוחד בגלל האופי המיוחד של התחומים החדשים שצומחים, נדרשת הרבה מאוד עזרה ממשלתית

אסף זמיר:  לדעתנו, הממשלה שם צריכה לרכז את המאמץ

אביגדור ליברמן: תודה

אביגדור ליברמן:       יאיר בר און, כנציג הסקטור הפרטי, בבקשה

יאיר בר און: תודה רבה

יאיר בר און:  שלום לכם

יאיר בר און:  קוראים לי יאיר בר און

יאיר בר און:  אני יזם הייטק

יאיר בר און:  אני גם אבא לארבעה, כששניים מהם חיילים

יאיר בר און:  שירתי 25 שנה במילואים בגאווה גדולה, והקמתי עד היום שלוש חברות

יאיר בר און:  האחרונה נקראת Test Fairy, והיא נמכרה לחברה אמריקאית בשם Sauce Labs

יאיר בר און:  לפרוטוקול, כשהקמנו את החברה, רשמנו אותה בשמחה רבה בישראל

יאיר בר און:  כשמכרנו אותה שילמנו הרבה מסים בישראל, וגם זה בשמחה רבה

יאיר בר און:       אני פעיל מאוד בקהילת היזמות הישראלית

יאיר בר און:  השקעתי בכמה חברות

יאיר בר און:  אני מכיר המון יזמים ויודע שזה לא סתם שמדינת ישראל היא מספר אחד בעולם בכמות סטארטאפים לנפש

יאיר בר און:  יש משהו בישראל שמעודד יזם ליצור, לנסות, לא לפחד, להיכשל, ולנסות שוב

יאיר בר און:  בהרבה מקומות בעולם מנסים להעתיק את המודל הישראלי, ולא באמת מצליחים

יאיר בר און:  בחודש שעבר הגיעה לארץ משלחת אקדמית מפינלנד, והיה לי הכבוד להיפגש איתה

יאיר בר און:  יצא לי לפגוש הרבה משלחות כאלה

יאיר בר און:  הן כבר לא מיוחדות, הן מגיעות מכל העולם

יאיר בר און:  כולם באים כדי לנסות להבין איך בונים Start-Up Nation

יאיר בר און:  כשפגשתי את המשלחת מפינלנד, היה מאוד נחמד לדבר איתם, אבל היה משהו שונה בשיחה

יאיר בר און:  הם שאלו אותי האם המהפכה המשטרית שקורית בישראל היא הסוף של Start-Up Nation, והשאלה הזו די הדהימה אותי

יאיר בר און:  לא חשבתי שעם הנימוס שלהם הם יעזו לשאול כזו שאלה

יאיר בר און:       אנחנו מזהירים כבר המון זמן משלוש תופעות הרסניות להייטק הישראלי: התופעה הראשונה היא עצירת השקעות על ידי משקיעים זרים, השנייה היא רישום חברות בחו"ל במקום בישראל, והשלישית היא היפוכי שרוול

יאיר בר און:  הדברים האלה הם כבר לא אזהרות, זה קורה בשטח

יאיר בר און:       דיברתי השבוע עם תומר, מנכ"ל חברת קרופקס, שמפתחת פתרונות טכנולוגיים חדשניים לתחום החקלאות

יאיר בר און:  תומר הראה לי מכתב שקיבל ממשקיעים שאמרו לו שלא ישקיעו בחברה שלו

יאיר בר און:  ההחלטה שלהם באה בעקבות אי הוודאות וחוסר היציבות בישראל

יאיר בר און:  אותם משקיעים היו על סף השקעה של מיליוני דולרים, ועצרו ברגע האחרון

יאיר בר און:  קרופקס מפתחת פתרונות לטכנולוגיה חקלאית

יאיר בר און:  היא יושבת בפולג, ומעסיקה מאה עובדים, ועד היום גייסה 60 מיליון דולר

יאיר בר און:  את המשקיעים האלה איבדנו

יאיר בר און:  הם כבר לא ישקיעו בישראל

יאיר בר און:      דיברנו גם עם אופק, מנכ"ל חברת Oshi , חברת סטארטאפ צעירה

יאיר בר און:  הם יושבים ברחובות ומפתחים טכנולוגיה לייצור מזון סינטטי

יאיר בר און:  זה תחום מדהים שמתפתח חזק מאוד בישראל

יאיר בר און:  Oshi   סגרו עכשיו השקעה נהדרת של 14

יאיר בר און: 5 מיליון דולר

יאיר בר און:  כבוד גדול לגייס בימים אלו, ברכות ל-Oshi

יאיר בר און:  אבל בעיה אחת קטנה

יאיר בר און:  המשקיעים סירבו להשקיע בחברה ישראלית ודרשו מהם לבצע היפוך שרוול לפני ההשקעה

יאיר בר און:  למי שלא מכיר את הנושא, היפוך שרוול - משמעו שינוי מבנה בעלות החברה, כך שבמקום חברת אם ישראלית, חברת האם הופכת להיות זרה עם חברת בת ישראלית

יאיר בר און:  להפוך חברה ישראלית לחברת אם זרה זה לא פחות מאסון לכלכלה ולתעשייה הישראלית

יאיר בר און:  המשמעות לא קשורה רק לכספי המסים שלא יגיעו למדינה כשחברת Oshi תימכר, אלא בעיקר כשחברת האם רשומה בארצות הברית, מהר מאוד ההנהלה עוברת לגור בארצות הברית

יאיר בר און:  ואז כתהליך טבעי, מעבירים גם את השיווק והמכירות, והחברה הופכת להיות בעיקר זרה וקצת פחות ישראלית

יאיר בר און:  לרשום חברה בחו"ל זה רגל ליציאה מהארץ של החברות הכי חשובות לעתיד הכלכלה הישראלית

יאיר בר און:  ובזמן שאנחנו מדברים, התהליך הזה קורה לעוד ועוד חברות

יאיר בר און:      אנחנו חייבים להבין שהדבר הזה לא קורה בחלל ריק

יאיר בר און:  הקולות שנשמעים עכשיו בבניין הזה מוועדת החוקה, לא נשמעים בחלל ריק

יאיר בר און:  באולם הסמוך דנים עכשיו בביטול עילת הסבירות

יאיר בר און:  כשאנחנו מבטלים את עילת הסבירות ומבטלים ביקורת שיפוטית, משקיעים לא ישקיעו כאן

יאיר בר און:  מה שמונע מהממשלה להלאים רווחים של חברות מצליחות, כמו שעשו בהונגריה, זה ביקורת שיפוטית של בית משפט חזק

יאיר בר און:  בהונגריה כבר אין מערכת משפט עצמאית, מה שמאפשר לממשלה שם לעשות ככל העולה על רוחה

יאיר בר און:       לסיום, אם לא תהיה לנו מערכת משפט עצמאית, לא יהיה לנו הייטק, ולא תהיה לנו כלכלה

יאיר בר און:  אנחנו חייבים יציבות

יאיר בר און:  אנחנו חייבים להחזיר לפה את המשקיעים

יאיר בר און:  או יותר נכון, לתת למשקיעים סיבות להישאר ולא לברוח

יאיר בר און:  הם כבר כאן המון שנים, והם עכשיו נעצרו

יאיר בר און:  בלי זה לא נוכל לשמור כאן על החברות שבורחות עכשיו לחו"ל

יאיר בר און:  אין דמוקרטיה, אין הייטק

יאיר בר און:  תודה רבה

אביגדור ליברמן: תודה

אביגדור ליברמן:       צחי, בבקשה

צחי שנרך: קודם כול, הלנת על זה שלא קיבלת דוח מודפס מרשות החדשנות

צחי שנרך:  הבאתי ובסוף הישיבה גם נוכל להביא לך

אביגדור ליברמן: תודה

צחי שנרך: אנחנו באמת פרסמנו הבוקר את הדוח שלנו על תמונת המצב הייטק ב-2023

צחי שנרך:  אני חושב שנגעת בנקודות העיקריות

צחי שנרך:  אני רוצה לתת בהן טיפה יותר פרטים, ולהדגיש את המסר העיקרי של הדוח הזה, והוא ההייטק הוא הענף שצומח ביותר במשק הישראלי, עם התוצר הגדול ביותר והתרומה המשמעותית ביותר

צחי שנרך:  נגעת בדבר הזה

צחי שנרך:  נכון להיום, 14% מאזרחי ישראל עובדים במקצועות ההייטק, והשכר שלהם הוא גבוה כמעט פי שלושה משאר המשק

צחי שנרך:  פריון העבודה בהייטק הוא כפול משאר הענפים

צחי שנרך:  זה ענף חשוב

אביגדור ליברמן: יש ויכוח

אביגדור ליברמן:  האם אתה בטוח לגבי ה-14%? יש נתונים שונים של בין 10,5% ל-13%

צחי שנרך: כן, יש שתי צורות הצגה

צחי שנרך:  ואם זה חשוב, גם נפרט את זה

אביגדור ליברמן: מבחינתי, אתם, הרשות לחדשנות, המעריך הלאומי

אביגדור ליברמן:  אז הקביעה שלכם היא 14%

צחי שנרך: כן

צחי שנרך:  בשנת 2022 פעלו בישראל מעל ל-9,000 חברות טכנולוגיה

צחי שנרך:  הנתון הזה ממקם את ההאב של החדשנות הישראלית במקום שלישי בעולם תחת המדד הזה, ובעצם ממצב את ישראל כהאב לסטארטאפים בולט ברמה העולמית

צחי שנרך:  אני חושב שנגעו פה בעניין הזה

צחי שנרך:      קצת על מספרים יותר קונקרטיים

צחי שנרך:  ב-2022 ההייטק הוא 48

צחי שנרך: 3% מסך הייצוא בישראל

צחי שנרך:   כך פרסמנו בדוח שלנו

אביגדור ליברמן: אני ראיתי נתון של 54% מהייצוא

אביגדור ליברמן:  סביב 50%

צחי שנרך: זה  תלוי מה כוללים בתוכו

צחי שנרך:  התוצר הזה של ההייטק צמח ביותר מפי שניים בעשור האחרון והגיע ל-290 מיליארד שקל ב-2022

צחי שנרך:  זו צמיחה דרמטית

צחי שנרך:  זה צד אחד של המטבע שאני רוצה להניח פה על השולחן

צחי שנרך:  מכל הנתונים האלה ניתן להבין את התלות המשמעותית של המשק הישראלי בהייטק

צחי שנרך:  כלומר, אם עכשיו לוקחים את האנשים שתלויים בהייטק במעגל הראשון והשני, למשל, יש על כל איש מו"פ, 2

צחי שנרך: 5 בממוצע אנשים בחברות הייטק ישראליות, שהם לא אנשי מו"פ, וכמובן עוד מעגלים נוספים, זה הענף המשמעותי מבחינת כלכלית במשק הישראלי

צחי שנרך:  הצד השני של המטבע, וזה דבר שהוא ייחודי, והוא שונה ומבדל את ישראל אולי מכל העולם, ונגעתם בדברים האלה, זה ש-91% מההשקעות בהייטק הישראלי ממומנות על ידי המגזר הפרטי

צחי שנרך:  אין לזה אח ורע בעולם

צחי שנרך:  ה-9% הנותר ממומנים באמת על ידי הממשלה

צחי שנרך:  אגב, זה כולל גם הוצאות של המו"פ הביטחוני

צחי שנרך:  לא הכול זה רק הוצאות שהולכות לסקטור ה - - -     

אביגדור ליברמן: כשאתה מדבר, אתה כולל בזה גם מפא"ת?     

צחי שנרך: כן

צחי שנרך:  יחד עם זה מגיע הצד השלישי של המטבע, שגם עליו דובר כאן, ש-80% מהכסף בהשקעות הון סיכון מבוססות על כסף זר

צחי שנרך:  וגם אמר קודם אסף, שגם כשמשקיעים ישראלים, זאת אומרת, קרנות ישראליות, למשל, משקיעות בהייטק ובסטארטאפים, אז גם חלק לא מבוטל מהכסף שלהם מגיע מכסף זר

צחי שנרך:  מה אני רוצה להגיד ומה אנחנו אומרים בדוח שלנו? יש כאן שני צדדים למטבע: מצד אחד, המשק הישראלי נסמך על הייצוא של ההייטק ועל המסים של ההייטק

צחי שנרך:  ומצד שני, ההייטק תלוי במגזר הפרטי ובמשקיעים זרים

צחי שנרך:  מרכזיות לעומת התלות בחשיפה החוצה

צחי שנרך:  זה באמת חריג בכלכלה העולמית

צחי שנרך:  הכלכלה הישראלית, שתלויה בהייטק, תלויה במידה רבה בשימור ובטיפוח אמון של המשקיעים הזרים שלו

צחי שנרך:  זו הנקודה המרכזית שהדוח שלנו בהמון המון פרמטרים

צחי שנרך:       מה רשות החדשנות עושה? קודם כול, מה היא חושבת? היא בוודאי מצטרפת לשאר הדברים שנאמרו כאן

צחי שנרך:  אנחנו לא חושבים שזו העת לקצץ ברשות החדשנות, אנחנו חושבים הפוך

צחי שנרך:  אבל אני רוצה להגיד מה אנחנו כן עושים

צחי שנרך:  קודם כול, שווה להגיד, וגם אסף נגע בדבר הזה, שהשקעה בתחום הזה של טכנולוגיה היא השקעה שהיא תמיד לטווח ארוך

צחי שנרך:  גם כשמדברים על משקיעים פרטיים, עוד לא מקבלים ROI לאחר שנה, גם בחברות המהירות ביותר, ובחלק מהחברות שאנחנו קוראים להן חברות  Deep Tech - מדובר על שנים רבות עד שאתה רואה חזרה את ההשקעה

צחי שנרך:  לכן, החשיבה שלך צריכה להיות תמיד חשיבה לטווח ארוך, גם כשאתה משקיע פרטי וגם כשאתה משקיע כמדינה

צחי שנרך:  לכן, ההתמקדות שלנו היא בהנחת התשתיות לצמיחה עתידית, ובהנבטה של חברות חדשות בישראל

צחי שנרך:  שם אנחנו שמים את עיקר התקציב שלנו ואת עיקר המנגנונים שלנו ואת עיקר שיתוף הפעולה שאנחנו מנסים לבצע עם גורמים אחרים, כמו רשות המסים, למשל, ותיכף אגע בזה

צחי שנרך:       כמו שאמרתי, אנחנו פועלים בנושא הזה בשיתוף עם אגף תקציבים ועם רשות המסים

צחי שנרך:  אבל לא פחות חשוב, אנחנו יושבים כמעט ברמה היומית עם התעשייה עצמה ומדברים איתה

צחי שנרך:  מדברים עם מנכ"לים ועם קרנות

צחי שנרך:  זה קורה ממש ברמה היומית

צחי שנרך:  לפעמים מספר פעמים ביום

צחי שנרך:  החל ממנכ"ל רשות החדשנות ודרך העובדים הבכירים ברשות החדשנות

צחי שנרך:       אני רוצה לספר על משהו שקורה ממש עכשיו בחדר הסמוך בוועדת הכספים

צחי שנרך:  אנחנו כבר בדיון מס' 2 של חוק תעשיות עתירות הידע

צחי שנרך:  חלק מהאנשים קוראים לזה גם חוק האנג'לים

אביגדור ליברמן: ככה זה נולד, זה השם המקורי – חוק האנג'לים

צחי שנרך: נכון

צחי שנרך:  מרכיב אחד שלו באמת נוגע בחוק האנג'לים

צחי שנרך:  אתחיל דווקא מהמרכיב השני

צחי שנרך:  הוא לא פחות מעניין

צחי שנרך:  זה חלק מסדרת דיונים

צחי שנרך:  אנחנו מקווים שלא יותר מעוד שניים-שלושה דיונים מהדיון הזה, ובשאיפה עד סוף המושב, החוק הזה יועבר

צחי שנרך:  אגב, יש שיתוף פעולה די יפה בין הקואליציה והאופוזיציה בהעברת החוק הזה

אביגדור ליברמן: מי שיזם את החוק במקור זה האופוזיציה של היום, אז אנחנו בטח ובטח מחויבים לחוק הזה

צחי שנרך: אני רוצה לברך על שיתוף הפעולה, וטוב שכך

צחי שנרך:  יש שני נדבכים עיקריים שאני רוצה לספר לכם, ואלו כלים מסוימים לטיפול במה ששמענו כאן סביב השולחן

צחי שנרך:  המיקוד הראשון בהנבטה של חברות חדשות בישראל

צחי שנרך:  זה בא לידי ביטוי בדמות הטבת מס למי שמשקיע בהנבטה של חברה ישראלית בשלבים הראשונים שלה

צחי שנרך:  ליבת החוק היא בהכרה של המשקיע, בהשקעה שלו בחברה הזנק ישראלית

צחי שנרך:  רק ישראלית

צחי שנרך:  הוא יכול להתחשבן מול רשויות המס בגין ההשקעה הזו שהוא מבצע כבר ביום ההשקעה

צחי שנרך:  יש כאן משהו שברמת ההתחשבנות מול רשויות המס, הן כבר מכירות לו כבר מראש בהשקעה הזו שהוא עשה

צחי שנרך:  כמובן שתשלומי המס נטו לא נפגעים, אבל ההכרה מראש בדבר הזה בוודאי מעודדים אנג'לים, כמו שאמרת, ואחרים להשקיע בחברות צעירות

צחי שנרך:  זה המיקוד של הנבטה בחברות חדשות

צחי שנרך:  הדבר השני זה בתחום הצמיחה של חברות

צחי שנרך:  כאן יש מנגנון אחר שמדבר על הפטור ממס בישראל על הלוואה שתבצע חברה אצל גורם מימון שהוא מחוץ לישראל

צחי שנרך:  למשל, בנק זר

צחי שנרך:  בניגוד למצב היום, שהלוואה כזו ממוסה כבר ברגע שהיא מתקבלת, ואגב, מדובר לרוב על הלוואות בשלבי צמיחה, שלרוב מתאפיינות בסכומים גדולים שקשה לקבל אותן מהבנקאות בישראל, ובדרך כלל ההלוואות האלה מיועדות לרכישה ולמיזוג של חברות

צחי שנרך:  כלומר, אלו הסכומים עליהם אנחנו מדברים, וזה המהות של ההלוואות האלה

צחי שנרך:  החוק הזה, אותו מנסים להעביר, בא לידי ביטוי בזה שהוא יקל על חברות ישראליות לרכוש חברות זרות על ידי אותן הלוואות שהן יקבלו מגורמים בחו"ל

צחי שנרך:  זה יכול בדמות של מיזוג או בדמות של רכישה

צחי שנרך:  הפטור ממס על ההלוואות האלה יאפשר לחברות שצומחות בישראל להישאר בישראל

צחי שנרך:  כשאנחנו מדברים על מיזוג, ובדרך כלל הדברים הם במיזוג, אז אם המס מפריע לחברות להישאר בישראל, ועדיף להן לקחת את ההלוואה בחו"ל ולעבור ככה לחו"ל, זה דבר שהוא כמובן לא מעודד את צמיחת החברות בישראל

צחי שנרך:  אנחנו מבקשים לבצע פטור ממס על הפעילות הזו

צחי שנרך:  כמובן שבהמשך כל תשלומי המס נשארים ללא שינוי

צחי שנרך:  אני חושב שההעברה הזו של חוק תעשיות עתירות הידע זה איזשהו סיגנל של המחוקק ושל הממשלה כמה ההייטק הישראלי חשוב למשק וחשוב לצמיחת ישראל

צחי שנרך:  זו נקודה אחת שרציתי לדבר עליה

צחי שנרך:       אני רוצה לדבר על עוד נקודה אחת וזה רוויזיה שאנחנו עושים במסלולי ההנבטה של רשות החדשנות

צחי שנרך:  השינוי המשמעותי שאנחנו עושים הוא סנכרון עם המנגנונים של השוק

צחי שנרך:  דובר פה על עמקי מוות בהשקעות בשלבים המוקדמים, שחלקם נובעים מבעיות שלנו בזה שאין לנו מסלולים מתאימים

צחי שנרך:  ומה שאנחנו עושים זה רוויזיה, שאנחנו מקווים שהיא תאושר ממש בשבועות הקרובים, שמסתנכרת עם ההשקעות בשוק הפרטי, גם ברמת המנגנון, גם ברמת התזמון, וגם ברמת הכספים

צחי שנרך:  לכן, אנחנו הולכים להשתתף, ואני מקווה שכבר מהחודשים הקרובים, בסבבים של משקיעים

צחי שנרך:  הרציונל של הדבר הזה הוא לייצר כסף חדש להשקעות בישראל, כאשר אנחנו הולכים משלבים של Pre Seed , Seed,  ושלבי A, להיות תואמים להשקעות שעושה השוק הפרטי בתזמון שלהם בסבבי ההשקעה, ובסכומים שמתאימים לאותם שלבים, ובעצם אנחנו נהיה שותפים

צחי שנרך:  אנחנו מקווים שהדבר הזה ימשוך כסף חדש ומשקיעים חדשים, כי היקף הפחת הסיכון שנעשה בהשקעות האלה הוא גבוה מאוד

צחי שנרך:  זה מתחיל ב-80% סיכון בשלבים המאוד נמוכים שניקח עלינו, ויורד אחרי זה עד לכדי 30% ו-50%

צחי שנרך:  זה המנגנון שאנחנו מכוונים אליו

צחי שנרך:      אסיים בזה שאנחנו מנסים להיות קשובים, וכל הזמן להיות באינטראקציה עם התעשייה כדי להבין מה כואב לה, ובהמשך למה שנאמר כאן, לעשות את הדבר הכי יעיל בתקציב שיש לנו

צחי שנרך:  אני חושב שצריך עוד תקציב

אביגדור ליברמן: צחי, מה שלא מובן לי זה למה לא נעשה מאמץ להשתמש במקור כסף ענק, שזה עוד פעם המוסדיים

אביגדור ליברמן:  כרגע יש שם טריליונים שנמצאים בתוך המוסדיים הישראלים

אביגדור ליברמן:  רוב ההשקעות של המוסדיים הישראלים, ולדעתי, היום יותר מ-50%, הן בחו"ל, ולא נעשה מאמץ שהכסף הזה יושקע בענף ההייטק הישראלי, ובמיוחד בסטארטאפים

צחי שנרך: קודם כול, עשינו את המאמץ הזה ופתחנו ממש ערוץ הגנה על משקיעים מוסדיים, כשהכוונה היתה להכניס אותם למשחק, כמו שאמרת

צחי שנרך:  כניסה למשחק עבור מי שלא משקיע בהון סיכון, הוא צריך לפתח את היכולות להיכנס למשחק הזה של הון סיכון

צחי שנרך:  הוא צריך לעשות דיו דיליג'נס, הוא צריך לדעת לנהל את הדבר הזה

צחי שנרך:  עשינו סוג של תוכנית כזו שהיא תוכנית פיילוט לשילוב של המוסדיים

אביגדור ליברמן: האם דיברתם עם הממונה על שוק ההון?     

צחי שנרך: אתן לאורן להרחיב בעניין הזה

אביגדור ליברמן: שוב, אנחנו מחפשים בשדות זרים

אביגדור ליברמן:  אני מסתכל על טריליונים ועל הר של שקלים פה בארץ של המוסדיים שלנו, שאין להם שימוש

אביגדור ליברמן:  חייבים פה גם ברמה של חקיקה, ובטח צריך לשתף את שוק ההון כדי להשתמש בכסף הזה

אורן רוזנברג: אני אתייחס

אורן רוזנברג:  כבוד היושב-ראש, נעים מאוד

אורן רוזנברג:  אורן רוזנברג, מנהל תחום מימון ברשות החדשנות

אורן רוזנברג:  כפי שציין צחי, המשנה למנכ"ל שלנו, אנחנו כבר שם

אורן רוזנברג:  התחלנו לעבוד על זה לפני שנים רבות

אורן רוזנברג:  הוצאנו בשנים האחרונות שני מסלולים: מסלול אחד שבו אנחנו מממנים אנליזות לגופים מוסדיים כדי להכניס פנימה לרמת נהלי ההשקעה את ההיכרות עם תעשיית ההון סיכון כדי שתיווצר שם מסה קריטית של אנשים שמכירים, מבינים, ויודעים להשקיע

צחי שנרך: זה בעצם פיתוח היכולת של מוסדיים להשקיע בתחום ההון סיכון

אורן רוזנברג: ברמה השנייה, בתקופת הקורונה יצאנו במסלול ייעודי של הגנה על השקעות של מוסדיים בחברות הייטק ישראליות, כשאנחנו סיפקנו הגנה במקרה של השקעות האלה - מסלול 43

אורן רוזנברג:  אפשר גם לראות תוצאות מאוד חיוביות שיצאו בשורה של דוחות

עודד פורר: איזה הגנה?     

אורן רוזנברג: אנחנו סיפקנו הגנה מפני הפסד

אורן רוזנברג:  זה מאוד דומה ל- Downside Protection

אורן רוזנברג:  זה אומר שאם המוסדי השקיע בכמה חברות, אנחנו מסתכלים - - -     

אביגדור ליברמן: האם נמצא פה נציג שוק ההון? כן

אורן רוזנברג: אנחנו עובדים, כמובן, גם בצמוד עם המוסדיים, גם עם שאר הרגולטורים הפיננסיים, גם עם רשות שוק ההון, בנק ישראל, רשות לניירות ערך

אורן רוזנברג:  כולם תמיד בתמונה

אורן רוזנברג:  המוסדי קיבל מסגרת השקעה בהתאם למה שהוא ביקש - מה שהיינו יכולים לתת

אורן רוזנברג:  השקיע במספר חברות

אורן רוזנברג:  חלק בצורה עצמאית, חלק בשיתוף עם קרנות הון סיכון

אורן רוזנברג:  וכשבע שנים מתום המסלול הזה, זה יוצא באזור 2029, אנחנו נבדוק אם התיק הזה הצליח

אורן רוזנברג:  אם הוא הצליח - נהדר

אורן רוזנברג:  אם הוא נכשל, אנחנו מספקים הגנה חלקית מסוימת – עד 40%

אורן רוזנברג:  אם הוא הצליח מאוד מאוד טוב, אנחנו גם לוקחים גם חלק חזרה למדינה בתמורה להשתתפות שלנו בסיכון

צחי שנרך: בעצם מבטחים 40% מהפסד פוטנציאלי שיכול להיווצר

אביגדור ליברמן: קודם כול, הסמנטיקה היא חשובה

אביגדור ליברמן:  שני המונחים "מוסדיים" ו"הון סיכון" לא הולכים ביחד

אביגדור ליברמן:  צריך למצוא פה גם מונחים אחרים

אביגדור ליברמן:  כשאתה מתחיל לדבר עם המוסדיים במושגים של קרן הון סיכון, אז מיד הם נבהלים

אביגדור ליברמן:  אני חושב שהטרמינולוגיה חשובה גם פה

צחי שנרך: זו בדיוק הסיבה שהשקענו, בין השאר, בלתת להם את היכולות האלה של אנליזה כדי לעודד אותם להיכנס ולצבור ביטחון בעניין הזה

צחי שנרך:  כמובן שהביטחון הוא ערבות על הפסד אפשרי

אסף זמיר: יש לי כמה גרפים

אסף זמיר:  אם אתם רוצים, אני יכול להראות לכם

אביגדור ליברמן: לא

אביגדור ליברמן:      נציג שוק ההון, בבקשה

גיא לקן: אשמח להתייחס

גיא לקן:  גיא לקן, אני מנהל המחלקה הכלכלית ברשות שוק ההון

גיא לקן:  חשוב לי לציין שפרסמנו באמת דוח לפני מספר חודשים, בשיתוף עם SNPI, שסוקר את התפתחות ההשקעות של הגופים המוסדיים בסקטור ההייטק הישראלי והזר

גיא לקן:  אנחנו מתמקדים בעיקר בחמש השנים האחרונות

גיא לקן:  זאת אומרת, בהשקעות שהסתיימו עד סוף שנת 2021

גיא לקן:  אני כן יכול לציין שבתקופה עליה הסתכלנו, כן ראינו גידול מאוד משמעותי, כמו שצחי התייחס, בהשקעות הישירות בסטארטאפים בעקבות מסלול הטבה 43

גיא לקן:  אבל גם גידול בהשקעות דרך מתווכים, דרך אותן קרנות הון סיכון ישראליות

גיא לקן:  אני יכול להגיד בסוגריים שאנחנו כן רואים איזושהי האטה באמת ב-2022

גיא לקן:  עדיין לא בחנו את נתוני 2023

אביגדור ליברמן: בתור המלצה, הייתי מציע כן לחשוב על עוד איזשהו מסלול עם שורה של תמריצים

אביגדור ליברמן:  כי כרגע או שזה שוכב כאבן שאין לה הופכין או שזה בורח לחו"ל

אסף זמיר: צריך להבין בהקשר הזה שהמסלולים האלה היו הצלחה במובן הזה שהם שהגדילו את ההחזקות של המוסדיים בטכנולוגיה באופן כללי בערך פי ארבעה

אסף זמיר:  אבל כשאנחנו מדברים על פי ארבעה, אנחנו מדברים על ממשהו כמו 30 מיליארד למשהו כמו 120 מיליארד

אסף זמיר:  כלומר, בתוך העוגה הכללית זה עדיין קטן מאוד מבחינת המשמעות של זה בשוק

אביגדור ליברמן: תודה

אביגדור ליברמן:       חברת הכנסת שרון ניר, בבקשה

שרון ניר: אדוני היושב-ראש, תודה

שרון ניר:  אשמח להתייחס

שרון ניר:  קודם כול, אני רוצה להודות לך על כינוס ועדה כול כך חשובה וכול כך משמעותית לכלכלה הישראלית

שרון ניר:  כשאנחנו מדברים על הכלכלה הישראלית, אני חושבת שאבן הראשה של הכלכלה הישראלית בסוף זה באמת ההייטק והסטארטאפים

שרון ניר:  זה קטר חשוב מאוד ביכולת שלנו לראות צמיחה ארוכת טווח

שרון ניר:  וככזה זה כמובן מצריך קשב ניהולי

שרון ניר:  הייתי שמחה לראות בדיון הזה יותר נציגי אופוזיציה או ממשלה

שלי טל מירון: קואליציה

שלי טל מירון:  האופוזיציה כאן בגדול

שרון ניר: נכון מאוד

שרון ניר:  סליחה, קואליציה

שרון ניר:  הייתי שמחה לראות נציגי קואליציה בוועדה החשובה הזו

שרון ניר:  היעדרות נציגי קואליציה היא סוג של היעדרות רועמת

שרון ניר:       לגופם של הדברים שהוצגו פה על ידי ד"ר פתיר, אני רוצה לומר שאחד הנושאים הכי משמעותיים להתבוננות, לדעתי, הוא באמת חציון א' של שנת 2023 בהיבט של גיוס כספים לסיבוב A

שרון ניר:  בעיניי, זה נושא שמצריך איזושהי חשיבה מאוד קפדנית

שרון ניר:  צריך לראות מה קורה לנו ביחס לעולם כולו בהסתכלות משווה

שרון ניר:  אם יש באמת איזשהו סוג של האטה בעולם בהשקעה בסבב A, שזה סדר גודל של 40% פחות בהשקעות בעולם כולו, אבל כאן אנחנו רואים עוד איזושהי זאפטה, שאנחנו מבינים שהיא ייחודית, מקרה בוחן, למדינת ישראל, זה מצריך, בעיניי, איזושהי הסתכלות של תוכנית חירום, גם של רשות החדשנות וגם של משרד האוצר, ממש ביכולת לייצר איזשהו סטטוס עקבי בכל הסטארטאפים שנמצאים בראשית הדרך

שרון ניר:  לדעתי, זו הנקודה שצריכה לקבל פה קשב ניהולי

אביגדור ליברמן: תודה, שרון

יאיר בר און: לגבי הירידה ברבעון הראשון – הסטארטאפים הישראלים היו 12% ברבעון הראשון המקביל, וירדו ל-8% מהעולמי

יאיר בר און:  זאת אומרת, היתה ירידה של 50% באופן יחסי

יאיר בר און:  בכל העולם יש ירידה, ואצלנו ירידה משמעותית יותר

יאיר בר און:  תודה

אביגדור ליברמן: עודד, בבקשה

עודד פורר: תודה

עודד פורר:  אמשיך מדברי יאיר

עודד פורר:  אפשר לדבר על הרבה מאוד דברים שנוגעים באמת בצעדים כלכליים שהממשלה צריכה לעשות, ותיכף ניגע בהם

עודד פורר:  אדוני היושב-ראש, אבל מעל הכול, ומעל כל הסיפור הזה, מרחפת מדיניות הממשלה בהקשר המהפכה המשטרית

עודד פורר:  אי אפשר לברוח מזה

עודד פורר:  כל המספרים מראים את זה

עודד פורר:  כשאנחנו עושים את ההשוואה הבין-לאומית, היתה האטה בהייטק העולמי

עודד פורר:  אבל כאן היא היתה הרבה יותר חריפה והרבה יותר משמעותית, עד לכדי ממש ירידה דרמטית, גם של השקעות, וכמובן גם של רישום של סטארטאפים בחו"ל

עודד פורר:  זאת אומרת, הצעד הכי פשוט לממשלה לעשות כדי להציל את ההייטק הישראלי הוא להגיד שהיא נסוגה בה מכל הכוונות שלה לבצע מהפכה משטרית, ולחזור לאיזשהו סדר-יום נורמלי של מדינת ישראל

עודד פורר:  לצערי, גם שם יהיה לנו הרבה מה להתנגד לממשלה, אבל זה לא יהיה האירוע שאנחנו נמצאים פה היום של שינוי המדינה

עודד פורר:  אנחנו גם יכולים לעשות הרבה מאוד צעדים כלכליים חשובים

עודד פורר:  הם לא ישפיעו כל עוד הסיפור המשטרי לא ישתנה

עודד פורר:  כלומר, אנחנו נהפוך להיות מדינה שפחות ופחות רוצים להשקיע בה

עודד פורר:  בסופו של יום, גם האנשים שעוסקים בהייטק, אם זה אנשי המחקר והפיתוח והיזמות, יעדיפו ללכת למדינות אחרות שבהן האקלים המשטרי הרבה יותר נוח גם במובנים האלה של פיתוח וחופש מחשבה

עודד פורר:  אני שם את זה כמשהו שלא יעזור כלום

עודד פורר:  הוא פיל שנמצא בכל חדר פה בכנסת בכל דיון שמתקיים, ואי אפשר לברוח ממנו

עודד פורר:      לגבי הצעדים הכלכליים – אחד, הנושא של המוסדיים

עודד פורר:  הגשתי הצעת חוק בעניין הזה בכנסת העשרים, לחייב השקעה של מוסדיים בחברות עתירות יידע ישראליות

עודד פורר:  כי ההשקעה שלהם בתעשיות עתירות יידע אז, ואני לא יודע את הנתונים לגבי היום, אבל עוד יותר מזה ישראליות, היתה נמוכה בהשוואה לתחומים אחרים

עודד פורר:  ולכן, פה הממשלה כן יכולה לתת - - -     

אביגדור ליברמן: סליחה, עודד

אביגדור ליברמן:  אבל עשיתם פיילוט

אביגדור ליברמן:  השאלה היא האם הפיילוט שנעשה עם המוסדיים הצליח או לא הצליח, ומה ההשלכות של הפיילוט הזה

צחי שנרך: יש פה מספרים, אבל המטרה העיקרית היתה להכניס את המוסדיים למשחק, כמו שאמרתי

צחי שנרך:  כדי להכניס אותם למשחק, נקטנו בשתי הפעולות שפירטנו קודם

צחי שנרך:  קודם כול, סייענו להם בלייצר לעצמם את היכולת לעשות כל מה שצריך כדי להבין את השוק הזה, כדי להתמודד בדיו דיליג'נס, וכן הלאה

צחי שנרך:  זה בוודאי הצליח, ויש מנגנונים כאלה

צחי שנרך:  הם כבר לא נטולי יכולת להשפיע בעולם

צחי שנרך:  בהיבט הזה זה הצליח

צחי שנרך:  דבר השני הוא לבוא ולבטח חלק מההפסד הפוטנציאלי שלהם שעשוי להתפתח מהשקעה כזו או אחרת

צחי שנרך:  שוב, זה הניע אותם להיכנס לשוק הזה

צחי שנרך:  האם הם נכנסו בכל היכולת שאפשר? התשובה היא לא

צחי שנרך:  צריך להמשיך ולעודד את הדבר הזה

עודד פורר: זה שווה, אדוני היושב-ראש

עודד פורר:  צריך לבחון, ראשית, כמה זה בשווי היום, וכמה גם מושקע בחו"ל וכמה בישראל

עודד פורר:  הרי בסוף הקרנות האלה והמוסדיים משקיעים בחו"ל

עודד פורר:  יכול להיות שהם מושקעים בתחום האלה בחו"ל, ודווקא בישראל לא

עודד פורר:  וכאן יכול להיות שצריכה להיות מעורבות כזו או אחרת של הרגולציה

עודד פורר:       הדבר השני, שאותו כן הממשלה יכולה לעשות, ונכון לעשות אותו גם בעידן המהפכה המשטרית הזו, הוא ההשקעה בתשתיות ההייטק

עודד פורר:  השקעה שתסלול את הכביש כדי שאפשר יהיה להקים כאן תעשיית הייטק, בין אם זה תשתיות חשמל לטובת נושא של AI, כמו שראינו בסיור שערכת, ובין אם זה השקעה בתשתיות של מחקר ופיתוח

עודד פורר:  וגם להגדיל את ההשקעות הממשלתיות במחקר ופיתוח – דבר שחברות פרטיות יעשו פחות

עודד פורר:  בסוף המחקר והפיתוח דורש המון המון תשתיות, שבדרך כלל חברה פרטית לא תשקיע בהן

עודד פורר:  אבל ככל שיהיו תשתיות כאלה, שחברות יכולות להתלבש עליהן, זה יכול להיות מפתח לזה שיבחרו להגיד: נעשה את הפיתוח כאן כי כבר יש לנו חיסכון בכל מיני נושאים שקשורים במחקר והפיתוח

אביגדור ליברמן: תודה

אביגדור ליברמן:      שלי, בבקשה

שלי טל מירון: אדוני היושב-ראש, תודה רבה

שלי טל מירון:  בדרך כלל שומעים אותי מדברת רבות על נושאים של זכויות נשים

שלי טל מירון:  אבל כמי שמעל עשור היתה בתעשיית ההייטק, וכמי שבאה מהעולם הזה, חשוב לי לתת קול ולדבר על הנושא החשוב הזה

שלי טל מירון:  כי אני מקבלת הרבה מאוד שיחות טלפון מחברים וקולגות שעבדתי איתם, ממנכ"לים של חברות, מסטארטאפים

שלי טל מירון:  חשוב לציין שעוד לפני ההפיכה המשטרית היו להם הרבה מאוד חסמים שמקשים מאוד על סטארטאטפים ישראלים להתרומם

שלי טל מירון:  גם ככה הבירוקרטיה היא מאוד קשה, ועכשיו הם מוצאים עצמם במצוקה הרבה הרבה יותר גדולה

שלי טל מירון:  אני מאוד מסכימה עם חבר הכנסת פורר

שלי טל מירון:  אי אפשר להתעלם ממה שעושה ההפיכה המשטרית

שלי טל מירון:  מנתונים שאני רואה, בסוף בסוף, ברבעון הראשון של השנה הזו הושקעו 1

שלי טל מירון: 7 מיליארד דולר בחברות הייטק מקומיות, לעומת 6

שלי טל מירון: 7 מיליארד ברבעון המקביל אשתקד

שלי טל מירון:  זאת אומרת, ירידה של 75%

שלי טל מירון:  זה לא מספר שאפשר להגיד: אוקיי, זה ירידה לצורך עלייה

שלי טל מירון:  לא, קורה פה משהו דרמטי מאוד

שלי טל מירון:  זה הנתון הכי נמוך שהיה פה משנת 2018, ואנחנו לא יכולים להתעלם מזה

שלי טל מירון:      קורה פה גם תהליך של הפיכת שרוול, ודובר על זה כמה פעמים בחודשים האחרונים

שלי טל מירון:  חברות בורחות מפה

שלי טל מירון:  הן רוצות לייצב את עצמן, ולבטח את עצמן

שלי טל מירון:  הן לא רוצות לקחת סיכונים, ולכן יש פה בריחה

שלי טל מירון:  בסוף בסוף תעשיית הייטק והסטארטאפים הם הקטר הכלכלי של המדינה שלנו

שלי טל מירון:  אנחנו עומדים בפני מצב שמגזר הסטארטאפים בסכנה, והעתיד הכלכלי של מדינת ישראל בהחלט בהחלט הולך לספוג מכה מאוד מאוד קשה

שלי טל מירון:  אני מציעה שממשלת ישראל ונציגי הקואליציה, שלא נמצאים כאן, ייתנו לנו קצת תשובות מה הם מתכננים לעשות בעניין הזה כי הפנים שלנו הם למקום לא טוב

אביגדור ליברמן: את פשוט חברת כנסת חדשה, וזו קדנציה ראשונה

אביגדור ליברמן:  צר לי לאכזב אותך

אביגדור ליברמן:  הציפיות שלך מוגזמות

אביגדור ליברמן:  ממשלה לא תביא שום דבר

שלי טל מירון: אני מסכימה שאני חדשה

שלי טל מירון:  מהממשלה הזו אין לי ציפיות, אבל יש לי בהחלט ציפיות שתהיה עשייה למען התעשיות במדינת ישראל

שלי טל מירון:  בשביל זה אנחנו פה, בשביל זה יש ממשלה

שלי טל מירון:  לא רק בשביל טיק טוקים ופיתות ומקלחות

אביגדור ליברמן: תודה

אביגדור ליברמן:       אנחנו נחזור לסבב הנוכחים

אביגדור ליברמן:  עפר אלבק, בבקשה

עפר אלבק: בוקר טוב

עפר אלבק:  תודה שנתתם לי הזדמנות לדבר

עפר אלבק:  אני פה מהאנשים הוותיקים של התעשייה, ועוד לפני שקראו לזה תעשייה

עפר אלבק:  אתם בטח לא תאמינו, אבל כשהייתי בלונדון ב-1990, כולם חשבו שהארץ זה גמלים, חיילים ומלחמות

עפר אלבק:  היום כבר פחות

עפר אלבק:  בשנות התשעים גם חברות ישראליות היו שוות רבע מחברות אמריקאיות

עפר אלבק:  ולכן, כשהקמתי חברת בת בלונדון, כחלק מהקמת חברה רב לאומית, לא הזכרתי אפילו שאני מישראל

עפר אלבק:  וכולם מדברים שעכשיו, ב-2021, אחרי 35 שנה, חברות גייסו 100 מיליארד שקל, ולמעשה גם שילמו מס של 100 מיליארד

עפר אלבק:  בתקופה שלי, כשהחברות עוד היו גדולות, אני שילמתי מס של מאות מיליוני שקלים במדינה

עפר אלבק:       אם רוצים להיזכר איך זה התחיל בכלל, אז, ראשית, הידע אז הגיע דרך מערכות צבאיות ואוויוניות שהגיעו מארצות הברית, וככה למדנו מה זה מערכת חכמה

עפר אלבק:  הדבר המהותי השני הוא שהמשכורות אז היו מאוד נמוכות יחסית לשוק

עפר אלבק:  בארץ זה עלה בין חצי לרבע לעומת מה שקונים אנשי הנדסת תוכנה בארצות הברית ובאירופה

עפר אלבק:  היום המשכורות פה קפצו, והן במחיר של אירופה, ואולי גם יותר

אביגדור ליברמן: לא

אביגדור ליברמן:  מהנדס תוכנה ישראלי בארץ עולה יותר מאשר מהנדס תוכנה באירופה

אביגדור ליברמן:  הוא כבר כמו בארצות הברית, ואולי גם יותר יקר

עפר אלבק: רק שפה יוקר המחיה הוא בלי שום קשר, הוא כפול, והמסים גם מאוד גבוהים

עפר אלבק:  זאת אומרת, הוא משלם פי שניים מס, ופי שניים יקר לו לגור פה

עפר אלבק:  ועדיין, מה שהכי מעניין בדוח שיצא, זה מי שמרוויח הכי הרבה בארץ, עוד יותר מאנשי ההייטק, זה השוק הפיננסי, הביטוח והחשמל

עפר אלבק:  זה הדבר הכי מדהים במדינה הזו - שהפרזיטים מקבלים יותר ממי שמייצר

עפר אלבק:  הסיבה שזה התחיל לצמוח - - -   

אביגדור ליברמן: אני מציע

אביגדור ליברמן:  המילה "פרזיטים" היא לא ביטוי שמתאים לוועדה בכנסת

עפר אלבק: סליחה, אני מצטער

עפר אלבק:  צודק

עפר אלבק:  והדבר השלישי שעזר אז הוא שהנאסד"ק פתאום קפץ

עפר אלבק:  ואז טכנולוגיות ישראליות, אחרי שסגרו את הלביא, יחד עם עזרה של יהדות ארצות הברית, נתנו גישה לשוק ההון האמריקאי, ואז זה התחיל

עפר אלבק:       אני לא יודע עד כמה אתם יודעים, אבל יש את Square Mile בסיטי של לונדון

עפר אלבק:  ה- Square Mile מחזיק את כל אנגליה ואל כל האימפריה

עפר אלבק:  בארץ יש את ה-10,000 מנהיגי ההייטק שמחזיקים את כל הכלכלה הישראלית

עפר אלבק:  לאחרונה האנגלים חשבו שהם חכמים, ואז הם עשו את הברקזיט, ומהר מאוד הם גם אכלו אותה בפאונד שהתרסק, הריבית שקופצת, והכלכלה שלהם שמקרטעת

עפר אלבק:  ואנחנו מנסים לעשות אותו הדבר

עפר אלבק:  ולכן, הדבר הראשון שקורה עכשיו הכי מהר זה הכסף

עפר אלבק:  השקל קופץ, הריבית עולה, והמיתון בדרך

עפר אלבק:  ומה שהולך להגיע אחרי זה, וזה לא עניין של שלוש עד חמש שנים, הוא שלאור העלויות הגבוהות של המחיה, המסים, אנשים יתחילו לעזוב את הארץ

עפר אלבק:  זה מתחיל לאט לאט

עפר אלבק:  ומי שהכי חשוב שיעזוב, ומה שהתחילו פה להגיד האנשים מהתעשייה, זה שמי שיעזוב פה זה המנהיגים

עפר אלבק:  וכשהמנהיגים ייצאו, אז לא יצטרכו את כל ה-10,000 בשביל שהכול יתמוטט

עפר אלבק:  זאת אומרת, זה לא עניין שמחכים שרק אם 100,000 איש יעזבו את הארץ, יתחילו להרגיש

עפר אלבק:  מספיק 5,000 מובילים, והכול נעלם

עפר אלבק:  מצד שני, הייטק באמת כבר נהיה מפורסם

עפר אלבק:  אז באירופה ובארצות הברית מחבקים אותם בתנאים מדהימים

עפר אלבק:  זאת אומרת, אתה מנסה לתת פה עזרה על אולי שיטה כזו או אחרת

עפר אלבק:  אני יכול להגיד שאני לא קיבלתי מהמדינה כלום

עפר אלבק:  נתנו לי קצת כסף על מוצר, והיה לי רעיון לפתח, והייתי חייב להחזיר אותו בריבית דריבית

עפר אלבק:  כל הפיתוח של ההייטק הישראלי היה כמעט ללא מעורבות מדינה

עפר אלבק:  בין אם זה ממשלות מפה ומשם, זה כבר לא משנה

עפר אלבק:  הן לא עזרו לזה

עפר אלבק:  וגם הכסף היום לא מגיע מישראל

עפר אלבק:  לכן, אני לא חושב שזה יהיה מסובך שנחזור לאזור של שנות השמונים תוך שנה-שנתיים

עפר אלבק:       בשנות התשעים לא ידעו מי יותר חזק - האם הכלכלה בלונדון או בפרנקפורט? היה ויכוח מי תהיה הבירה הפיננסית של אירופה

עפר אלבק:  וטוני בלייר שינה קצת את המבנה הארגוני של הצ'אנסלרים, ותוך כמה שנים כבר לא היה ספק - אנגליה מובילה בגדול

עפר אלבק:  זה מה שאני חושב - קצת מההיסטוריה לגבי מה שקורה היום - שהתהליך צריך להיות הרבה זריז, והתמיכה הרבה יותר גדולה, כי זה פשוט ייעלם

עפר אלבק:  המיליארדים האלה זה לא כאילו כסף שקיים

עפר אלבק:  זה הלך, ואז זה כבר לא יהיה יותר

עפר אלבק:  תודה

אביגדור ליברמן: תודה

אביגדור ליברמן:       אורלי, בבקשה

אורלי אלידן הראל: אני רוצה להודות לחבר הכנסת ליברמן, שכינס ועדה כה חשובה

אורלי אלידן הראל:  שמי אורלי הראל

אורלי אלידן הראל:  אני מנכ"לית ומייסדת חברת סטארטאפ בשם סרנוס המתמחה בפיתוח בינה מלאכותית לתחום הבריאות

אורלי אלידן הראל:  המערכת שפיתחנו הינה פטנט עולמי למתן החלטות טיפוליות מותאמות אישית ולתעדוף תורים

אורלי אלידן הראל:  מערכת מצילת חיים

אורלי אלידן הראל:  כמונו יש עוד חברות רבות בישראל, בשלבים שונים, שנועדו לשפר את שירותי הבריאות הניתנים לאזרחים ולהציב את ישראל בחזית טכנולוגיות הבריאות העולמית

אורלי אלידן הראל:       אולם, ימים אלה הינם ימים מאתגרים ליזמים וליזמיות בישראל

אורלי אלידן הראל:  לפני כחצי שנה החיים של כולנו השתנו מהיסוד כאשר הממשלה החליטה לקדם שינויים מרחיקי לכת במערכת המשפט

אורלי אלידן הראל:  במשך חודשים רבים התרענו, חבריי ואני, בכל דרך אפשרית, כולל כאן בוועדות הכנסת, על הפגיעה הצפויה בהייטק הישראלי

אורלי אלידן הראל:  אולם, לצערי, אזהרותינו נפלו על אוזניים ערלות

אורלי אלידן הראל:       ההייטק הישראלי, ספינת הדגל של הכלכלה, מתכווץ

אורלי אלידן הראל:  המשקיעים מעורים במה שקורה בישראל, והם לא רוצים להשקיע במדינה שבה לא תהיה בקרה על פעולות הממשלה, קרי, ביטול עילת הסבירות, ושיש בה חוסר יציבות

אורלי אלידן הראל:       היום כבר ניתן לראות את התוצאות הקשות בשטח

אורלי אלידן הראל:  היקף ההשקעות בהייטק ברבעון הראשון של השנה ירד במעל ל-70% ביחס לשנה עברה - הרבה מעבר לירידות בעולם

אורלי אלידן הראל:  חמור מכך

אורלי אלידן הראל:  מספר החברות החדשות שגייסו כסף ברבעון האחרון, ירד לכמאה חברות בלבד, וזה הנתון הנמוך ביותר משנת 2014

אורלי אלידן הראל:  חברות חדשות מתאגדות מחוץ לישראל, חברות קיימות בוחנות העברת פעילותן לחו"ל, וחברות צעירות, שהוקמו בשנים האחרונות, לא מצליחות לגייס סבבים נוספים, והן תיסגרנה

אורלי אלידן הראל:       קשה להאמין שאפשר בזמן קצר כול כך להרוס בניין מפואר כול כך, שנבנה בעמל רב במשך עשרות שנים

אורלי אלידן הראל:  ההרס הזה יתגלגל לכיס של כולנו

אורלי אלידן הראל:  פחות הכנסות למדינה, פחות שירותים לאזרחים, עליות מחירים, התייקרות הלוואות ומשכנתאות, אובדן מקומות עבודה, וקצרה היריעה מלפרט את כל הנזקים שכבר עכשיו מתגבשים יום יום

אורלי אלידן הראל:       אנחנו בתקופה של צמצומים ופיטורים כלל עולמיים

אורלי אלידן הראל:  אלא שבמקום שהיזמים והיזמיות ילכו יד ביד עם הממשלה כדי לקדם ולפתח דור נוסף של חברות מובילות בישראל, אנחנו מוצאים את עצמנו במלחמה קיומית מול שררה חסרת מעצורים ומול תאוות כוח

אורלי אלידן הראל:  חשוב שהציבור הישראלי ישמע שאנחנו נמצאים בוועדה בנושא ההשקעות בהייטק הישראלי - הקטר של הכלכלה הישראלית, ואין נציג אחד צדיק בקואליציה שנוכח פה

אורלי אלידן הראל:  בושה וחרפה

אורלי אלידן הראל:       אנו פונים לממשלת ישראל: עצרו את הקטסטרופה

אורלי אלידן הראל:  גנזו מייד את החקיקה הדורסנית, ופעלו לשיקום הנזקים הכלכליים ולהחזרת הוודאות למשקיעים

אורלי אלידן הראל:  תודה

אביגדור ליברמן: ד"ר דוד גולן

דוד מגן: שלום ותודה רבה על ההזדמנות להיות פה ולדבר

דוד מגן:  שמי דוד גולן

דוד מגן:  לפני שמונה שנים הקמתי את חברת Viz

דוד מגן: ai

דוד מגן:  היום חברת יוניקורן בתחום ה-Digital Health

דוד מגן:  אנחנו מזהים מקרי חירום רפואיים ומתריעים אליהם לרופאים

דוד מגן:  פועלים בלמעלה מ-1,400 בתי חולים בעולם, וגם בישראל

דוד מגן:  גייסנו עד היום סדר גודל של רבע מיליארד דולר

דוד מגן:  זאת אומרת, הגרפים שראינו קודם - חלק מזה זה אנחנו

דוד מגן:  מעסיקים 150 איש במרכז הפיתוח שלנו בתל אביב

דוד מגן:       חבריי פה סביב השולחן הזכירו, ואני לא רוצה לחזור יותר מדי על הנתונים

דוד מגן:  יש ירידה עולמית

דוד מגן:  בארץ הירידה היא משמעותית יותר גדולה

דוד מגן:  אנחנו נפגעים כתוצאה ממדיניות הממשלה

דוד מגן:  פחות השקעות זורמות להייטק

דוד מגן:  אני לא חושב שיזמי ההייטק מצפים שהממשלה תחלץ אותם

דוד מגן:  זה לא המקום ש - - -     

אביגדור ליברמן: אני מצטער שאני מפסיק אותך

אביגדור ליברמן:  תמיד כשראינו שנאסד"ק עולה, ואני רואה את מדד נאסד"ק מתחילת השנה - 35% - 36%, חלק מאותה עלייה ראינו פה בהשקעות

אביגדור ליברמן:  וכרגע זה לא קורה

אביגדור ליברמן:  ההלימה הזו לא קיימת יותר בין עלייה בנאסד"ק לבין השקעות בארץ

דוד מגן: נכון

דוד מגן:  דובר כבר על ההתנתקות של המשק הישראלי מהעליות שאנחנו רואים בעולם

דוד מגן:  דובר על המגמות שאנחנו רואים שהן מסוכנות

דוד מגן:  אני רוצה לנצל דווקא את ההזדמנות שנתתם לי ולדבר פה על משהו אחר, על זרמי עומק שהם בעיניי הרבה יותר משמעותיים והרבה יותר מסוכנים לחברה הישראלית

דוד מגן:  אלה התהליכים שייקח להם הרבה יותר זמן עד שהם יינתנו אימפקט, וכשהם ייתנו אימפקט, הוא יהיה בלתי הפיך

דוד מגן:   כיזם אני נפגש עם המון המון יזמים ויזמיות בראשית דרכם

דוד מגן:  דובר פה על היפך שרוול

דוד מגן:  אף אחד היום לא רושם חברה בארץ

דוד מגן:  אנשים שלפני שמונה חודשים רשמו חברות בישראל - אף אחד היום לא רושם חברה בארץ וכולם מתעסקים באיך לבצע היפוך שרוול כי זו דרישה של המשקיעים

דוד מגן:       אבל מה שבאמת הפתיע אותי כשישבתי ועשיתי סקר קטן בקרב מאות מחבריי וחברותיי היזמים, זה הדיבור הבלתי פוסק על אנשים שמתכננים ומתחילים לנקוט בצעדים ממשיים לעזוב את הארץ

דוד מגן:  מדובר פה באנשים הכי הכי טובים שיש לנו

דוד מגן:  חבר קרוב שלי, קצין במודיעין, יזם פרויקט שזכה בפרס לביטחון ישראל, נשוי לד"ר ממכון ויצמן שחוקרת את הסרטן, הגיש בקשה לרילוקיישן השבוע

דוד מגן:  האוכלוסייה שבה זה הכי חזק היא האוכלוסייה הגאה

דוד מגן:  זו אוכלוסייה שיש לה נציגות מאוד מכובדת בהייטק

דוד מגן:  הם מסתכלים ואומרים לי: דוד, אתה סטרייט

דוד מגן:  אתה פשוט לא מבין את זה

דוד מגן:  אתה לא מבין שכשורפים דגל גאווה בבית של משפחה גאה בפרדס חנה, אני מסתכל על הילדים שלי ואומר: אני בכלל לא בטוח שבטוח עבורי להמשיך לחיות בארץ הזו

דוד מגן:  אנחנו רואים בדיקה, ותהיה נהירה המונית

דוד מגן:  וכמו שנאמר פה, יש פה Network effect

דוד מגן:  יש 10,000 איש שמחזיקים את ההייטק ומניעים את הקטר הזה קדימה

דוד מגן:  האימפקט של ירידה של 5% - 10% במצבת כוח האדם הזו הוא הרבה יותר גדול מ-5% עד 10%

דוד מגן:  זה יכול להוביל להתמוטטות חסרת תקנה של ההייטק הישראלי

דוד מגן:  כל אחד שעובר, וכל אחת שעוברת, לוקחים איתם משפחה

דוד מגן:  אבל לוקחים איתם גם ידע, מיומנות, יכולת להכשיר עובדים אחרים, יכולת להקים סטארטאפים, ויכולת לגייס מימון ולהגביר ולהצמיח את הכלכלה הישראלית

דוד מגן:      הבקשה שלי

דוד מגן:  אני קיוויתי שיהיו פה חברי קואליציה שאפשר יהיה לפנות אליהם ולהגיד: חבר'ה, תעזרו לנו להגיע למצב, וקשה להאמין שאנחנו אומרים את זה, שבמדינת ישראל לא שורפים דגלי גאווה ולא מתבצעים פשעי שנאה, ולא זורקים אבנים ועוקרים דגלים מבתים של אנשים

דוד מגן:  אבל הם לא פה, אז אפנה לאופוזיציה, ואני יודע שהכוח שלכם הוא פחות

דוד מגן:  אבל כן חשוב להבין שהרבה יותר חשובה בעיניי מהפנייה למוסדיים שישקיעו בהייטק הישראלי, שהיא חשובה ויש לה משמעות, היא עמידה כחומה בצורה סביב דאגה להשאיר את ישראל ליברלית

דוד מגן:  זה דרישה לדין וחשבון מהרשויות

דוד מגן:  כל פעם שיש פשעי שנאה, כל פעם שיש פוגרומים בשטח, חייבים לעמוד כחומה בצורה ולהבין שיש קשר ישיר

דוד מגן:  דמוקרטיה ליברלית היא מקום טוב לחדשנות ויזמות, ומקום שאיננו דמוקרטיה ליברלית הוא לא מקום טוב לחדשנות ויזמות

דוד מגן:  כולנו נשלם את המחיר על זה

דוד מגן:  מעבר לזה שפשוט תהיה פה מדינה, שאני לא בטוח שזה סוג המדינה שאנחנו רוצים לגור בה

דוד מגן:  תודה רבה

אביגדור ליברמן: תודה

אביגדור ליברמן:  האם עוד מישהו מהאורחים רוצה להוסיף משהו לדיון? לא

אביגדור ליברמן:  כמה הערות, מבחינתי

אביגדור ליברמן:  שלי, נעשה מה שהממשלה לא תעשה

אביגדור ליברמן:  צריך לגבש פה בהחלט אסטרטגיה לאומית

אביגדור ליברמן:  אסף, אתם המכון

אביגדור ליברמן:  אני פונה גם למאיה ולאנשי הייטק ולגופים פחות בירוקרטיים

אביגדור ליברמן:  לי לגמרי לא ברור, בהסתכלות לטווח ארוך, מה קורה עם ההתייחסות של המדינה, ראשית, בנושא אלטרנטיבה להשקעות זרות, כפי שדיברנו, בסטארטאפים ישראלים

אביגדור ליברמן:  כי מדובר על קרנות הון סיכון שהיום לא משקיעות, וצריך פה קרן הון סיכון שהיא ממשלתית, שיכולה לקחת יותר סיכונים

אביגדור ליברמן:  שנית, המלצה לגבי השקעה במו"פ של מדינת ישראל

אביגדור ליברמן:  אנחנו לא יכולים להישאר באותה רמה של השקעה במו"פ הישראלי כפי שהיא היום

אביגדור ליברמן:  שלישית, לגבי כל המרכיבים של מדינה מפותחת, כל נושא מחשב העל, כל נושא ביג דאטה, כל נושא ה-AI, נושא הקוונטים - איפה אנחנו נמצאים בכל התחומים האלה

אביגדור ליברמן:  זה לא רק בינה מלאכותית, אלא גם קוונטים, גם ביג דאטה, גם מחשבי עולם

אביגדור ליברמן:  אותי מעניין לראות האם יש תוכנית ממשלתית, האם יש הסתכלות

אביגדור ליברמן:  כשאנחנו נגיע לממשלה – עם מה אנחנו נבוא? מה אפשר להציע פה בתחומים האלו?      וכמובן גם תשתיות

אביגדור ליברמן:  קודם כול, חשמל

אביגדור ליברמן:  היינו בסיור

אביגדור ליברמן:  מדברים על מחשבי על,  על ביג דאטה, אתה צריך פה צורכי חשמל ואנרגיה שהמדינה כרגע לא יכולה לספק

אביגדור ליברמן:  זה היה מדהים

אביגדור ליברמן:  אנשים כבר משקיעים מאות מיליונים במחשב על, שיהיה כנראה השישי בגודלו בעולם

אביגדור ליברמן:  אבל פתאום חברת חשמל אמרה: אין לי חשמל בשבילכם בשנתיים הקרובות

אביגדור ליברמן:  זה טרלול

אביגדור ליברמן:  איכשהו פתרו את הבעיה נקודתית, אבל זה בטח לא פתרון יסודי, ובטח ובטח בתחומים אחרים, כמו שהזכרתי

אביגדור ליברמן:      נושא נוסף שמפריע לי הוא נושא המעבדות

אביגדור ליברמן:  אין מעבדות מודרניות מתקדמות

אביגדור ליברמן:  אנחנו צריכים, אם לא CERN ישראלי, אז כמה מעבדות שפשוט צריך לשדרג אותן לרמה שמתאימה למדע מודרני ועכשווי

אביגדור ליברמן:       והדבר האחרון, שהייתי רוצה לבדוק ולהכניס כחלק מאותה תוכנה, וירדן, אני מקווה שאת רושמת את כל הסעיפים, זה כל נושא הסטודנטים וההשכלה גבוהה

אביגדור ליברמן:  כמה מהנדסי תוכנה אנחנו מייצרים כל שנה? כמה מהנדסי חשמל ואלקטרוניקה? האם זה מתאים לצורכי השוק

אביגדור ליברמן:  להערכתי, גם פה אין בדיוק התאמה בין צורכי השוק לבין מה שמייצרת האקדמיה

אביגדור ליברמן:  נפגשתי עם כל נשיאי האוניברסיטאות, וגם הם, בצדק, אמרו: כדי לייצר מהנדסי חשמל ואלקטרוניקה בעלי תואר שני, אין לנו פשוט מספיק כוח מדעי, מרצים מתאימים, ברמה גבוהה שמסוגלים לייצר

אביגדור ליברמן:  כשאתה מייצר מהנדס חשמל או אלקטרוניקה עם תואר שני, זה לא קורס להסבה מקצועית

אביגדור ליברמן:  אתה חייב להביא גם מרצים ברמה

אביגדור ליברמן:  ואז מתחיל הסיפור של רשות ההגירה

אביגדור ליברמן:  המרצה שיגיע, לא יגיע לחצי שנה אלא הוא עם חוזה לכמה שנים

אביגדור ליברמן:  ואז הוא רוצה להביא משפחה, אבל מייד רשות ההגירה: מה פתאום? אתם רוצים לייבא את הגויים לכאן וכו' וכו'

אביגדור ליברמן:  גם פה צריך לעשות איזשהו סדר ולראות את ההתאמה בין האקדמיה ליכולת של האקדמיה לייצר מספיק כוח מדעי והנדסי לתעשיית ההייטק הישראלי

אביגדור ליברמן:  להערכתי, אלו הנקודות שנצטרך לעבוד עליהן

אביגדור ליברמן:  חברי הכנסת, נשמח לשלב אתכם בעבודה הזו

אביגדור ליברמן:  לגבש ממש תוכנית לאומית שכזו לגבי מה שצריך כדי לשמור פה על ההייטק הישראלי

אביגדור ליברמן:       ולסיום,  כמו שאמרתי, ההייטק היום הוא, קודם כול, תחרות בין המדינות

אביגדור ליברמן:  ביקשתי ממאיה לעשות לנו טבלה, השוואה, לגבי התמריצים שמדינות אחרות נותנות מול ישראל

אביגדור ליברמן:  וגם זה חייב להיות חלק מאותה תוכנית לאומית, אותן הטבות ותמריצים, שאנחנו מוכנים לתת על מנת לשמור את תעשיית ההייטק בקדמת הבמה העולמית

אביגדור ליברמן:       אם אין הערות נוספות, תודה רבה לכולם