הוועדה למיזמים ציבוריים, כנסת 25, פרוטוקול מספר 18, 2023-06-14 00:00

אוהד טל: בוקר טוב לכולם

אוהד טל:  ברוכים הבאים

אוהד טל:  אנחנו פותחים היום סדרת ישיבות לדיונים בהצעת החוק לתיקון פקודת האגודות השיתופיות

אוהד טל:  הישיבה הזו הבוקר תהיה קצרה באופן יחסי, גם בגלל המליאה, גם בגלל עוד כמה נושאים שמונחים על הפרק כאן היום בכנסת

אוהד טל:  לכן סדר היום יהיה כדלהלן

אוהד טל:  אני אציג את החוק, לאחר מכן אבקש מנציגי החטיבה להתיישבות לתת לנו סקירה ראשונית, סקירה מקצועית שתציג את החוק ואת הפרטים

אוהד טל:  לאחר מכן כמובן חברי הכנסת, ככל שיהיו כאן, יקבלו אפשרות לתת הצהרות פתיחה ולהתייחס לדברים, ונשמע את נציגי המשרדים

אוהד טל:  ניתן זכות דיבור לנציגים המוניציפליים שייתנו לנו את התמונה מהשטח, שנבין את המציאות לעומק, וכמובן לגורמים המקצועיים השונים, כל מי שביקש רשות דיבור

אוהד טל:  זאת תהיה התשתית להמשך הדיונים שיהיו לנו בשבועות הקרובים

אוהד טל:  אני יודע שיש הרבה כאלה שכבר פנו וביקשו זכות דיבור

אוהד טל:  אני מניח שלא נצליח לתת לכולם היום לדבר, אבל נעשה מאמץ לאפשר לכמה שיותר מכם להשמיע את דבריכם

אוהד טל:       אני לא יודע מי כבר היה אצלי בדיונים כאן בוועדה, אבל צורת ההתדיינות אצלי נעשית ברוח הזאת – אני יודע שהנוהג המקובל הוא שנכנסים אחד בדברי השני והוויכוחים ערים, ואני מניח שגם בדיון הזה, כיוון שיש הרבה אמוציות והרבה צרכים והרבה רצונות ותפיסות עולם מתנגשות, גם כאן הדבר הזה יכול לקרות

אוהד טל:  אבל שיטת הדיון תהיה מתורבתת, נינוחה

אוהד טל:  כל אחד יקבל את זמן הדיבור שלו, יוכל להשמיע את עמדתו, אבל לא נעשה את זה באופן מתנגח, לא נעשה את זה באופן שקוטעים זה את זה וזה הופך להיות קרקס

אוהד טל:  זה לא יקרה כאן

אוהד טל:  לכן אני גם שם בפניכם את השלט הזה: דברי חכמים בנחת נשמעים, שיהיה אל מול עינינו כל הזמן

אוהד טל:  אני מבקש מכולם להקפיד על זה

אוהד טל:  אני אקפיד על זה מאוד, ואני מבקש גם מכם

אוהד טל:       החוק שמונח בפנינו היום הוא למעשה תיקון לחוק שכבר חוקק בשנת 2011 במסגרת תיקון 8 לפקודת האגודות השיתופיות, ובחוק המקורי נקבעו הכללים לקיומה של ועדת קבלה ליישובים קהילתיים באופן שתוכל לפעול בנגב ובגליל בלבד, וביישובים שיש בהם עד 400 בתי אב

אוהד טל:  בנוסף, בחוק המקורי נקבעו קריטריונים לדחיית המועמדים, כך שלא תתאפשר הפליה

אוהד טל:  וגם מנגנון ערעור על החלטות ועדת הקבלה בוועדת ערר חיצונית ברשות מקרקעי ישראל שחברי האגודה אינם חלק ממנה

אוהד טל:       יש כמה הצעות חוק שכרגע מונחות בפנינו, והן מבקשות לערוך כמה תיקונים בהצעת החוק המקורית שעיקרם גם הרחבת המתווה הקיים מ-400 משפחות ל-1,000 וכן הרחבה של האזורים הגיאוגרפיים שייכללו במסגרת החוק

אוהד טל:  המטרה של התיקונים הללו היא לאפשר ליישובים להתפתח, לגדול, להתרחב, מבלי לאבד את המאפיינים הייחודיים הקהילתיים ואת מרקם החיים הייחודי של ההתיישבות הכפרית

אוהד טל:  מאז שחוקק החוק רבים מהיישובים בנגב ובגליל הגיעו לתקרה הזאת של 400 משפחות, ובעצם המציאות היום מייצרת מצב שהחוק הנוכחי הופך להיות חסם בפני משפחות נוספות להצטרף ליישובים, חונק את היישובים, מונע מהם את היכולת לגדול ולהתפתח

אוהד טל:  הוא בעצם מחטיא את המטרה שלשמה הוא נועד וכופה על היישובים לבחור באחת משתי אפשרויות, או לוותר על התהליך של ועדות הקבלה ולגדול, אבל המחיר של זה הוא הוויתור על הצביון הקהילתי של היישוב, או האפשרות השנייה שכרגע מונחת בפניהם היא לשמור על הצביון הקהילתי, אבל לוותר על האפשרות לגדול ולהתפתח

אוהד טל:  וכמובן שלבחירות הללו יש השלכות רבות

אוהד טל:  אנחנו נפרט אותן ונשמע אותן בהמשך

אוהד טל:       חשוב לי להדגיש שהחוק הזה זוכה לקונצנזוס מאוד גדול ורחב מחברי כנסת מהרבה מאוד סיעות בבית הזה גם לאורך השנים וזוכה לקונצנזוס בחברה הישראלית

אוהד טל:  אבל ניתן לכולם להשמיע את דבריהם בהמשך הדרך

אוהד טל:  עד כאן הרקע והפתיחה

אוהד טל:  אני מבקש מנציגי החטיבה להתיישבות לתת לנו את הסקירה המקצועית לגבי החוק

אוהד טל:  אם אפשר, כל מי שמדבר שם ותפקיד לפרוטוקול

אופיר צימרינג: בוקר טוב לכולם

אופיר צימרינג:  אני מהחטיבה להתיישבות, מנהל את חטיבת חברה וקליטה, עובד סוציאלי קהילתי

אופיר צימרינג:  נמצא בתפקידים השונים ב-15 השנים האחרונות, ביניהם מעורב עמוק בוועדות קבלה, במאות הוועדות שנכחתי בהן

אופיר צימרינג:  מאחוריי עומדים כל אנשי המקצוע של החטיבה להתיישבות, מתכננים חברתיים, אנשי קהילה, מנהלי אזורים שנמצאים בעצמם בכל ועדות הקבלה כנציגי הוועדות על פי חוק

אופיר צימרינג:       אני מבקש להציג שקופיות

אופיר צימרינג:  אני רוצה להתחיל מהשורה התחתונה

אופיר צימרינג:  השורה התחתונה היא שהמרחב הכפרי מחובר קהילה והקהילה היא המרחב הכפרי

אופיר צימרינג:  המרחב הכפרי מתאפיין בדו רוחביות המוכרת לנו, במערך שירותים עצמאי של יישוב מושתת על התנדבות, מושתת על מערכת חינוך שמחזיקה את עצמה, מערכת תרבות, מערכת קהילתית שמחזיקה את עצמה, ועל כן הקהילה היא בבסיס הדברים

אופיר צימרינג:  אנחנו לא הולכים לחדש שום דבר, החוק קיים כבר מ-2011 והכיר בכך שיש בקהילות צורך בבנייה עצמית, הכיר בכך שעל מכנה משותף מאוגד הקהילה יכולה לבחון את התאמת האנשים לחיים הקהילתיים במרחב הכפרי, וגם מבינים שהפריפריה זקוקה לקהילות, אחרת המרחב הכפרי איננו כזה

אופיר צימרינג:       גבולות המגרש שלנו, עליהם אדבר בדקות הקרובות – מדובר רק על קבלה ליישובים קהילתיים או להרחבות קהילתיות של יישובים כפריים

אופיר צימרינג:  אין הכוונה לקליטה לאגודות שיתופיות חקלאיות כחברי קיבוץ או חברי אגודה חקלאית של מושב

אופיר צימרינג:       יש כאן צורך שעולה עם הזמן מתוך המציאות שאנחנו מכירים בשטח, כפי שאמרתי, מאנשי המקצוע שנמצאים בכל ועדות הקבלה ומלווים את הקהילות, לא רק בקצה של ועדת הקבלה

אופיר צימרינג:  יש צורך לשמירה על קהילתיות מהטעמים שמניתי קודם, גם ביישובים גדולים

אופיר צימרינג:  כפי שיושב-ראש הוועדה דיבר על כך שכאשר מגיעים ל-400 משפחות קהילה שואלת את עצמה לאן היא רוצה להגיע, האם היא מוותרת על הצביון הקהילתי שלה ומאפשרת צמיחה או הפוך

אופיר צימרינג:  הקהילתיות צריכות ורוצות לשמור על רב דוריות

אופיר צימרינג:  בשביל לשמור על הרב דוריות צריך גם לדעת להתאים את האנשים לחיי הקהילה וצריך לבחון את זה שלא יגיעו רק אנשים במכרזים בעלי הון ולא יאפשרו לזוגות צעירים להיכנס ולהצעיר את היישוב

אופיר צימרינג:  כפי שאמרנו, מערכת חינוך צריכה להחזיק את עצמה, היא לא יכולה להישען בכך על העיר הקרובה

אופיר צימרינג:       יש לנו צורך שעולה מהשטח להתאים בין המספרים השונים של הגופים השונים העוסקים במגזר הכפרי

אופיר צימרינג:  לוח 2 של תמ"א 35 מדבר בחלק מהיישובים על 500 בתי אב, ואנחנו מדברים על 400

אופיר צימרינג:  משטר הנחלות מדבר לפעמים על מונחים אחרים, אנחנו צריכים לעשות התאמה

אופיר צימרינג:  ובנוסף ישנם אזורים שבהם חוק ועדות הקבלה לא חל מכיוון שישנו קו שלא בהכרח הוא מקצועי, אלא קו גיאוגרפי, אבל המאפיינים של אותם יישובים הם זהים

אופיר צימרינג:  גם על זה אדבר עוד רגע

אופיר צימרינג:  ועוד תיקוני הגדרות קטנים

אופיר צימרינג:       נקודות התייחסות, כפי שנתבקשתי להציג בתיקון המוצע כרגע

אופיר צימרינג:  דבר ראשון, צריך להבהיר, לא מדובר כאן על החזרת האחריות ליישובים

אופיר צימרינג:  הוועדה נשארת כמו שהיא

אופיר צימרינג:  זאת אומרת, בשורה התחתונה לאחר ההתאמה הקהילתית מדובר על המלצה להקצאת קרקע

אופיר צימרינג:  הקצאת הקרקע הזאת נעשית כחוק על פי אותה ועדה באותו הרכב

אופיר צימרינג:  אני משער שאני לא צריך לציין פה את הרכב הוועדה, אבל הוא לא רק בידי היישובים

אופיר צימרינג:  ראש המועצה או סגנו או מי שממונה על ידו הוא יושב-ראש הוועדה, לתנועה המיישבת יש נציג, להסתדרות הציונית יש נציג ושני נציגים ליישוב

אופיר צימרינג:  כך שהוועדה היא מקצועית חיצונית

אוהד טל: תסביר למה להסתדרות הציונית, למי שלא מבין

אופיר צימרינג: על פי ההגדרה המיישבת נמצאת שם

אופיר צימרינג:  בחלק מהמקומות אנחנו גם נותנים ברי רשות

אופיר צימרינג:  אנחנו נותנים גם את ההמלצה הציבורית

אופיר צימרינג:  הניסיון שלנו המקצועי שנמצא בכל ועדות הקבלה

אוהד טל: אבל למה ההסתדרות הציונית העולמית?     

אופיר צימרינג: כי זה על פי החוק, שם זה נמצא

אוהד טל: יש לזה רציונל

אוהד טל:  לא משנה, התקלתי אותך

אופיר צימרינג: אני לא מתבייש ברציונל הזה

יוסף עטאונה: האמת שצריך להתבייש ברציונל הזה

אימאן ח'טיב יאסין: תגידו את זה שישמעו

אופיר צימרינג: למה? אני לא מתבייש ברציונל

אימאן ח'טיב יאסין: למה? תגידו

אוהד טל: חברים, את היית אצלי בוועדה

אוהד טל:  אנחנו לא עושים את הדיונים באופן הזה

אוהד טל:  זה לא יהיה קרקס

אימאן ח'טיב יאסין: כשאתה שואל שאלה, כביכול שאלה רטורית, והוא לא מגיב לשאלה הזאת כי התשובה ברורה לכולם, אבל אתה כיושב-ראש תגיד גם את התשובה

אוהד טל: אני אגיד את מה שאני רוצה לומר והוא יגיד את מה שהוא רוצה לומר

אוהד טל:  שאלתי אותו שאלה

יוסף עטאונה: ואנחנו נגיד מה שאנחנו רוצים

אוהד טל: מצוין, אבל בזמן הדיבור שלכם

אופיר צימרינג: אשמח להגיב

אופיר צימרינג:  ישנו חוזה משולש על הקרקע, אנחנו צד בחוזה

אופיר צימרינג:  לכן אנחנו נמצאים שם

אופיר צימרינג:  יש כאן משמעות בליווי הקהילה לא רק בהקצאת הקרקע, יש משמעות לליווי הקהילה, החטיבה להתיישבות בהסתדרות הציונית העולמית, היא נמצאת שם לאורך כל הדרך, לא רק בקצה הדרך של ועדת הקבלה

אופיר צימרינג:  זאת אומרת, אנחנו מכירים את אופי הקהילה, את הדינמיקות הקהילתיות, ואנחנו גם מנחים ומלווים את הגורמים המקצועיים במועצה

אופיר צימרינג:  לכן אנחנו שם

אופיר צימרינג:       נקודה נוספת חשובה שיש לומר כאן

אופיר צימרינג:  גם בתיקון לחוק וגם בחוק המקורי משנת 2011 אין כאן הפליה, ואני רוצה לתת לכם סימנים ולהראות כיצד זה לא קיים

אופיר צימרינג:  אני רוצה להתחיל מבג"צ

אופיר צימרינג:  מיד אחרי 2011 הוגש בג"צ, ב-2014 ניתן פסק הדין

אופיר צימרינג:  כבוד השופט אשר גרוניס, נשיא בית המשפט העליון, השתמש בעילת הבשלות ואמר באותו מעמד שאין לנו הכלים כרגע לבחון ואנחנו בוחנים את הבשלות בהתאם למה שנמצא בשטח

אופיר צימרינג:  היום אנחנו ב-2023, ואני רוצה להראות לכם מה קיים בפועל בשטח

אופיר צימרינג:       השורה התחתונה היא כזאת: 97

אופיר צימרינג: 5% מכלל המועמדים לקבלה ביישובים בנגב ובגליל, ביהודה ושומרון, מתקבלים

אופיר צימרינג:  2

אופיר צימרינג: 5% שנותרו, 1% בקירוב פונה לוועדת ההשגות

אופיר צימרינג:  אין לי נתונים מוועדת ההשגות

אופיר צימרינג:  אני יושב בוועדת ההשגות ביהודה ושומרון כמשקיף

אופיר צימרינג:  מניסיוני עד כה גם מהשטח, כמי שליווה ועדות קבלה במועצות רבות, רוב מי שמגיע לוועדת ההשגות גם נכנס

אופיר צימרינג:  במספרים אנחנו מדברים על כ-500 יישובים קולטים לקליטה קהילתית ברחבי הארץ

אופיר צימרינג:  מדובר על כ-4,000 משפחות בשנה, אל תתפסו אותי במספר אם זה 4,001 או קצת פחות, אבל זה הממוצע

אופיר צימרינג:  כ-2,000 בגליל, 1,000 ביהודה ושומרון ו-1,000 בנגב

אופיר צימרינג:  מדובר על הרוב

אופיר צימרינג:  ואם כך, ועדות הקבלה הן לא באמת ועדות קבלה, אלא ועדות לבחינת התאמה קהילתית

אופיר צימרינג:  הסינון, כמו שהרבה נוטים לומר, כמעט ולא קיים

אופיר צימרינג:       אני רוצה להגיד בצורה מובהקת, כמי שיושב בלא מעט ועדות, אין התייחסות למוצאו העדתי או דתי של אדם

אופיר צימרינג:  ממש לא, כנכתב בחוק

אופיר צימרינג:  הליכי הקבלה הם לא רק ליישובים קהילתיים יהודיים

אופיר צימרינג:  יישוב קהילתי ערבי ירצה לבצע הליכי קבלה, החוק מוחל גם עליו

אופיר צימרינג:  יתרה מכך, הוא כנראה לא צריך מכיוון שלפי שיווקים שקיימים ברמ"י יש אפשרות לשיווק לבני מקום מהמגזר הערבי בשיעור של עד 75% ולפעמים אף למעלה מכך ביישובים של עד 30,000 נפש

אופיר צימרינג:  אנחנו מדברים על 400 משפחות פה, יישובים של עד 30,000 נפש

אופיר צימרינג:  יותר מזה, אנחנו יכולים לראות חלק מהיישובים שבהם פנו ערבים ונכנסו, אנחנו רואים את זה גם בגוש משגב, אנחנו רואים את זה גם בגבעות בר בדרום

משה דוידוביץ: במטה אשר

אופיר צימרינג: במטה אשר, בבקשה

אופיר צימרינג:  זה קיים

אופיר צימרינג:  מצד שני, אני רוצה להזכיר לכולם, אומנם קצת מזמן, אבל באוקטובר 1989 אדם בשם אליעזר אביטן ביקש לרכוש קרקע בשגב שלום ובג"צ דחה אותו מכיוון שמדובר ביישוב לאוכלוסייה בדואית והוא אדם יהודי

אופיר צימרינג:       יש דבר נוסף חשוב

אופיר צימרינג:  למשפחה לוקח בממוצע לאחר ועדות הקבלה בין שלוש לחמש שנים לעבור

אופיר צימרינג:  היא צריכה לרכוש את הקרקע, לתכנן, להעביר את כל תלאות המשפחה עד המעבר

אופיר צימרינג:  בזמן הזה משפחות לא מעטות פשוט לא עוברות

אופיר צימרינג:  הסיפור מאוד פשוט, עלויות הקרקע וגם עלויות הפיתוח לא נקבעות על ידי היישוב או על ידי המועצה

אופיר צימרינג:  לעומת זאת, אם אנחנו כבר מדברים על שוויון, בחלק מהמגזר הערבי אנחנו רואים תשלום של שיכול להגיע גם ל-10% מעלות הקרקע

אופיר צימרינג:  אני, דרך אגב, בעד

אופיר צימרינג:  בין 10% ל-90% יש דרך ארוכה, אז אם כבר מדברים על שוויון זה קצת הפוך

אופיר צימרינג:       לגבי המגבלה המספרית, יש אמירה כבר מ-2011 על 400 בתי אב

אופיר צימרינג:  זו לא אמירה מקצועית, זו אמירה שנקבעה במשא ומתן, נקבעה בצורה שאיננה מקצועית, וכיום רבים מתייחסים אליה כרף מקסימאלי שמעבר לו לא קיימת קהילתיות

אופיר צימרינג:  אני רוצה לשאול האם ב-401 משפחות זה לא אותו מצב ופה אנחנו צריכים לפתוח את זה? כיום המספר הזה, כפי שחבר הכנסת טל פירט בפתיח, הפך כבר למגבלה

אופיר צימרינג:  היישובים גדלו במרוצת השנים ויישוב צריך לשאול את עצמו האם הוא רוצה להתפתח על חשבון הצביון הקהילתי, מכיוון שזה לא מאפשר לו, האם הוא מאפשר כרגע כניסה רק לבעלי הון, כי הקרקעות הלכו ועלו, או האם היישוב רוצה לשמור רב דוריות ולהביא אנשים צעירים

אופיר צימרינג:  כשמתקרבים ל-400 משפחות התמריץ ליישוב לקלוט הולך וקטן, כי הוא פותח מיד מ-401 למכרז

אופיר צימרינג:  כמו שאמרנו, המספר לא מותאם לא ללוח 2 ולא לשום דבר

אופיר צימרינג:       דבר נוסף שצריך להוסיף, אנחנו רוצים לתקן שהניסוח יהיה מגרשים משווקים ולא בתי אב

אופיר צימרינג:  בתי אב זה דבר שהוא בלתי כמית ביישובים

אופיר צימרינג:  יש המון שוכרי דירה, יש יחידות משנה, יש אנשים שבאים והולכים

אופיר צימרינג:  איך הם  נספרים? זה מתכון לפרשנות לא מותאמת למציאות

אופיר צימרינג:  לעומת מגרשים משווקים, זה הדבר

אופיר צימרינג:       לגבי הרחבות של העניין, כפי שאמרתי קודם

אופיר צימרינג:  נוצר איזשהו קו שהוא לא בהכרח מקצועי, קו גיאוגרפי, קו שרירותי שלא הכיל בתוך החוק ב-2011 יישובים באזורים רבים

אופיר צימרינג:  נתתי פה כדוגמה את עמק עירון, מזרח לכיש, יישובים שהם מתמודדים בדיוק עם אותם אתגרים כמו השכנים שלהם, מטר מהם, יישובי קו תפר

אופיר צימרינג:  חולקים את אותם צרכים קהילתיים

אופיר צימרינג:  מן הנכון מקצועית שגם הם יהיו בחוק הזה

אופיר צימרינג:       יהודה ושומרון בפועל מ-2019 יש צו אלוף

אופיר צימרינג:  היישובים הקהילתיים ביהודה ושומרון הולכים וגדלים ואותו סיפור צריך לחול גם עליהם

אופיר צימרינג:  אני חוזר לשורה התחתונה, וזה השקף האחרון, הקהילה היא התיישבות כפרית, התיישבות כפרית היא קהילה

אופיר צימרינג:  כשאנחנו רוצים לחזק את ההתיישבות הכפרית צריכים לחזק את הקהילה

אופיר צימרינג:  אי אפשר להפוך את ההתיישבות הכפרית להתיישבות עירונית ולחשוב שההתיישבות הכפרית תישאר בעינה

אופיר צימרינג:  יש לה תפקיד, יש לה סגנון וכך אנחנו שומרים עליה בין היתר

אופיר צימרינג:  תודה רבה

אוהד טל: תודה רבה, אדוני

אוהד טל:  חברי הכנסת מוזמנים, בבקשה

יוסף עטאונה: אני רוצה להתייחס

יוסף עטאונה:  תודה רבה, כבוד היושב-ראש

יוסף עטאונה:  נציג החטיבה להתיישבות, אתה הצגת את הדברים, וחלק מהדברים שלך לדעתי הם גם מצג שווא שאתה מנסה להטעות את הוועדה וגם את הציבור לגבי הכוונה של ועדות קבלה, התפקיד שלהן

יוסף עטאונה:  כי תחת הכותרת אי התאמה למרקם חברתי תרבותי, בוא נקרא לילד בשמו

יוסף עטאונה:  אתה אמרת שכמעט 97% מאלה שפונים לוועדות הקבלה מתקבלים

יוסף עטאונה:  אבל לא ציינת בפני הוועדה והציבור שצופה בנו כמה מתוכם לא יהודים, לא ציונים

יוסף עטאונה:  כי כאשר היושב-ראש העיר את ההערה, זו בדיוק המטרה

יוסף עטאונה:  וגם הרחבה של חברי מ-400 ל-1,000 זה תהליך מסוכן

יוסף עטאונה:  זה גם מתחבר עם דבריו של שר המשפטים במדינת ישראל שביישובים מסוימים הם לא רוצים שערבים יגורו ליד יהודים והם עוזבים את היישובים, והמגמה הזו של לשים מכשולים ולהפריד בין שתי אוכלוסיות שהם אזרחים שווים במדינה

יוסף עטאונה:  אבל אני לא מתפלא על ההצעה שלך ועל הצעת החוק, כי ביסוד של קווי הממשלה הזו שקמה נאמרו ונכתבו דברים מאוד מסוכנים, והם גם גזעניים ממדרגה ראשונה שאי אפשר לייפות אותם בשום מילים

יוסף עטאונה:  ואני אסביר

יוסף עטאונה:  כשמדברים על ועדות קבלה בנגב והגליל ובהסכמים הקואליציוניים מדברים על שינוי מאזן דמוגרפי בנגב ובגליל, כשבהסכמים קואליציוניים מדברים – ויושבת כבוד השרה – על לשמור על קרקע בנגב והגליל, הנוסחה ברורה

יוסף עטאונה:  יש רוב שיש לו הכוח היום לחוקק חקיקה, לפגוע במיעוט שקיים שהוא היליד, מזה אי אפשר להתעלם

יוסף עטאונה:  גם בנגב וגם בגליל הערבים, שהם מיעוט, הם הילידים של המקום

יוסף עטאונה:       ולגבי הנגב אני רוצה להגיד בצורה הכי ברורה, אתמול גם אמרתי אותה בוועדה לביקורת המדינה, אין לנו התנגדות כערבים בדואים בנגב לפתח את הנגב

יוסף עטאונה:  כי בנגב יש מקום לכולם

יוסף עטאונה:  השטח בנגב הוא 60% משטח מדינת ישראל

יוסף עטאונה:  וכמה אוכלוסייה מכלל האוכלוסייה בישראל גרים בנגב, כבוד היושב-ראש? 9%

יוסף עטאונה:  אז לא צריכה להיות פרנויה של שינוי מאזן דמוגרפי, לא בנגב ולא בגליל

יוסף עטאונה:  המחשבה צריכה להיות מחשבה אזרחית שוויונית לערבים וליהודים

אוהד טל: תודה רבה

יוסף עטאונה: עדיין לא סיימתי, לא הגעתי לנקודה המהותית

אוהד טל: עוד 30 שניות

יוסף עטאונה: לא

יוסף עטאונה:  אני אגיד את הדברים שלי, כבוד היושב-ראש

יוסף עטאונה:  דברים כל כך חשובים

יוסף עטאונה:  אי אפשר להביא הצעת חוק תחת הכותרת ועדות קבלה ואי התאמה למרקם חברתי

יוסף עטאונה:  צריך לקרוא לילד בשמו, זו הפרדה גזענית, זו הנצחת הגזענות, זה אפרטהייד שאין לו מקום מבחינה דמוקרטית

יוסף עטאונה:  המשאב שנקרא קרקע הוא לערבים, הוא ליהודים

יוסף עטאונה:  כמו שאמרתי, אין לנו התנגדות, אבל גם בנגב אתם מפתחים רק ליהודים

יוסף עטאונה:  בשבוע הבא 20 יישובים לוועדה המחוזית, ולא מסתכלים על האנשים שחיים כאן

יוסף עטאונה:  קודם כל, תסתכלו לאנשים, במיוחד בנגב, כעל אזרחים שווים כמו שאתם מסתכלים על היהודים שם

יוסף עטאונה:  אין לנו התנגדות

משה דוידוביץ: לא רק בנגב

אוהד טל: אדוני, האמן לי שאני התקוממתי על דבריו יותר ממה שאתה התקוממת, אבל לא נכנסתי לדבריו

אוהד טל:  אני מבקש שגם אתה לא תעשה את זה

אוהד טל:  לפרוטוקול יירשם שאני מוחה על כל מה שאמרת

אוהד טל:  זה היה צבר של סיסמאות שלא מגובה בשום עובדות ושום נתונים

יוסף עטאונה: זה חלק מההסכמים הקואליציוניים שאתה חתום עליהם, שינוי מאזן דמוגרפי

יוסף עטאונה:  אתה אומר שאתה מוחה, אני אומר דברים נכונים

אוהד טל: נתתי לך לדבר, עכשיו יש לי זכות תגובה

אוהד טל:  אני לא רוצה לעשות דברים שלא עשיתי עד היום

אוהד טל:  אני מבקש ממך

אוהד טל:  גם כשאתה דיברת הקשבתי לך, למרות שהתעצבנתי

אוהד טל:  אז תקשיב לי גם כשאני מעצבן אותך, מה לעשות

אוהד טל:  אני מוחה על דבריך

אוהד טל:  בעיניי אמרת פה צבר של האשמות מנותק מכל עובדות

אוהד טל:  לא הבאת שום עובדה כדי לגבות את הטענות שלך ואני מוחה על הדברים שנאמרו

אוהד טל:       גברתי, בבקשה

אימאן ח'טיב יאסין: כבוד היושב בראש, אני חושבת שלא מן הסתם מביאים את הדיון הזה ביום הזה, שכולנו יודעים מה קורה היום בקשר לבחירת שופטים ומה עומד מאחורי זה

אימאן ח'טיב יאסין:  זה לא קורה סתם כשיש לנו שרים בממשלה הזאת, עם כל הכבוד לכל אחד, שבאים עם אג'נדה שהם חושבים שיש להם הזכות הבלעדית ושוכחים מ-20% מאזרחי המדינה שהם תושבים אזרחים ילידים שהם בעלי זכויות

אימאן ח'טיב יאסין:  יש לנו שר שרוצה לעשות את מה שהוא רוצה לעשות בוועדת השופטים כדי שיבינו למה צריך להרחיק ממקומות מסוימים ומיישובים מסוימים ערבים ולשים במקומם אחרים

אימאן ח'טיב יאסין:  אני לא מתפלאת שיש לנו עוד שר בממשלה הזאת שכבר לפני הרבה שנים אפילו לא רצה שאשתו תהיה באותו חדר אחרי לידה עם אישה ערבייה

אימאן ח'טיב יאסין:       אם אנחנו מדברים על חוק שאמור לשרת את כל האזרחים, אני אמשיך את הקו של חברי יוסף, בנגב יש לנו קרוב ל-200,000 אזרחים שגרו שם מאז ומתמיד ויש להם פן קהילתי משותף

אימאן ח'טיב יאסין:  אז למה זה לא מובן?      דבר נוסף, אני לא מבינה איך אפשר להחיל את הדברים האלה גם על הגדה המערבית

אימאן ח'טיב יאסין:  אני לא חושבת שבסמכותה של הכנסת להחיל דבר כזה וצריך לקחת את הדברים בפרופורציה

אימאן ח'טיב יאסין:  חוץ מזה, אני חושבת שההצעה הזאת והחוק הזה הוא ההתגלמות המעשית של חוק הלאום

אימאן ח'טיב יאסין:  אני לא יודעת איך מי שכתב את זה פה כתב את זה במצח כזאת עזה ולומר שזה לא יושב על הפליה דתית או עדתית

אימאן ח'טיב יאסין:  במפורש זה זה

אימאן ח'טיב יאסין:  אז אם יש לכם כל האומץ, תגידו גם את האמת הזאת בפני כולם, בפני כל העולם, שכולם יבינו איפה אנחנו חיים, איפה אנחנו נמצאים

אימאן ח'טיב יאסין:  החברה הערבית מדממת ולא עושים כלום ומתעסקים בדברים האלה

אימאן ח'טיב יאסין:  אז הגיע הזמן לדבר את האמת ולהגיד את האמת, ושכולם ידעו, גם פה וגם מחוץ למשכן, שאנחנו ילידים כאן ויש לנו זכות מלאה גם במרחב וגם בבחירה איפה לשבת ואיפה לגור

אוהד טל: תודה רבה, גברתי

אוהד טל:  מכבדת אותנו בנוכחותה השרה להתיישבות ומשימות לאומיות, אורית סטרוק

אוהד טל:  בבקשה, כבוד השרה

אורית סטרוק: תודה רבה, אדוני היושב-ראש

אורית סטרוק:  האמת היא שאני יושבת פה בכובע כפול

אורית סטרוק:  אני הגשתי, הצעתי וקידמתי את הצעת החוק הזאת בכנסת הקודמת

אורית סטרוק:  זכינו להעביר אותה בקריאה ראשונה בכנסת הקודמת בהסכמה מאוד מאוד רחבה, אדוני היושב-ראש

אורית סטרוק:  כשהחוק עבר בקריאה טרומית, כמעט כל חברי הקואליציה דאז הצביעו בעדו, כלומר כל סיעת יש עתיד וכמובן ממנה וימינה

אורית סטרוק:  היה אפילו חבר כנסת אחד מהעבודה שהצביע בעד בטרומית

אורית סטרוק:  גם בקריאה הראשונה הייתה הצבעה רחבה מאוד

אורית סטרוק:  החוק הזה זוכה לקונצנזוס מאוד מאוד רחב, ואני אסביר בקצרה למה

אורית סטרוק:  בכל אופן, החוק שאני העברתי בכנסת הקודמת בקריאה ראשונה, בכנסת החורף העברנו אותו דין רציפות, עכשיו נפלה בזכותך הזכות הגדולה להעביר אותו בקריאה שנייה ושלישית ולהביא מזור לכל כך הרבה יישובים שמחכים לזה

אורית סטרוק:  אני מברכת מאוד את חברי חבר הכנסת הטרי והחדש, חבר הכנסת קרויזר, שבחר להצטרף להצעת החוק החשובה הזאת

אוהד טל: עוד כמה שעות הוא יקבל עוד תואר

אורית סטרוק: כן

אורית סטרוק:  תמיד טוב להצטרף לדבר מצווה, חבר הכנסת קרויזר

אורית סטרוק:       אני רוצה להגיד שלוש נקודות

אורית סטרוק:  אחת כבר אמרתי, על הסטטוס של החוק

אורית סטרוק:  נקודה שנייה, אנחנו לא ממציאים את הגלגל, אדוני יושב-ראש הוועדה

אורית סטרוק:  הגלגל הומצא ב-2011, אלא שכאשר הוא הומצא לא ידעו עדיין איך הוא ייסע, לאיזה תוצאות הוא יביא, כמה הוא יהיה טוב, כמה הוא יהיה רע

אורית סטרוק:  לכן גם השופט גרוניס בבג"צ שהיה אמר משפט שמשמעותו: נחיה ונראה

אורית סטרוק:  חיינו וראינו

אורית סטרוק:  עבר זמן וראינו שהחוק הזה לא היה חוק מפלה וכן היה חוק שמיטיב עם היישובים

אורית סטרוק:  כפי שציין קודם נציג החטיבה להתיישבות אופיר, ההתיישבות הכפרית משמעותה קהילתיות, בטח ובטח כשהיא נמצאת באזורים מאותגרים, רחוקים

אורית סטרוק:  היא זקוקה להקהילתיות הזאת כדי להתקיים

אורית סטרוק:  באיזשהו שלב החוק, במקום חוק מיטיב, הפך להיות חוק חוסם ולכן צריכים לעדכן אותו

אורית סטרוק:  אם דיברתי קודם על גלגל, זה דומה לזה שאנחנו יודעים שהגלגל הזה נוסע טוב אבל הטאייר השתפשף, צריכים להחליף

אורית סטרוק:  זה המצב

אורית סטרוק:  המספר 400, בגלל חוקי הטבע, כי אנשים מזדקנים – אפילו אני היום יותר זקנה ממה שהייתי ב-2011, מה לעשות? ככה זה

יצחק קרויזר: לא רואים

אורית סטרוק: ככה הקדוש ברוך הוא ברא אותנו

אימאן ח'טיב יאסין: הבעיה שהכול מסתובב סביב האנשים באופן אישי

אורית סטרוק: יושבים פה ראשי מועצות, והם יספרו טוב ממני על גני ילדים שנסגרים, חברות הנוער מידלדלות

אורית סטרוק:  לכן אותם תושבים ותיקים שמילאו את מכסת ה-400 וכבר הגיעו לאזור גיל הפנסיה ולמעלה מזה – צריך להביא משפחות צעירות, וצריך שהם יגיעו לפחות באותה כמות

אורית סטרוק:  זאת הסיבה לצורך בעדכון חוק חשוב שהוא כבר קיים ושהוא כבר צלח את בג"צ וכבר הוכח ה"נחיה ונראה" של בג"צ

אורית סטרוק:       לגבי ההערות של חברינו חברי הכנסת מהסיעות הערביות, שבטח עוד יבואו ושוב ושוב יטענו

אורית סטרוק:  להם יש את זה, אפילו לא בחקיקה בשלוש קריאות בכנסת

אורית סטרוק:  רק בהחלטת מועצת רמ"י לבד הם יכולים למלא כל יישוב שהוא עד 30,000 נפש ב-100% בני מקום, בלי חקיקה בשלוש קריאות, רק בהחלטת מועצת רמ"י

אורית סטרוק:  אז בבקשה, שלא יתלוננו

יוסף עטאונה: את יודעת למה, כבוד השרה?      

אוהד טל: יוסף, אם תרצה אחר כך, אתן לך עוד פעם זכות דיבור

אורית סטרוק: לא הפרעתי לך

אברהם בצלאל: תקרא לו יוסוף, לא יוסף

אוהד טל: חבר הכנסת בצלאל

אימאן ח'טיב יאסין: הוא יושב בחברה טובה

אורית סטרוק: הערה אחרונה, לגבי הרחבת החוק בהיבט הגיאוגרפי

אורית סטרוק:  קודם כל, לגבי יהודה ושומרון אין פה הרחבה, ביהודה ושומרון החוק הזה קיים באמצעות צו, וככל שהמשפטנים יסברו שצריך גם באמצעות צו להאריך את זה, זה יוארך

אורית סטרוק:  מה שאנחנו מוסיפים פה זה יישובים באזור קו התפר, וחבל שאני ארחיב, כי יושבים פה ראשי מועצות שיכולים להסביר עד כמה מאותגרים היישובים האלה באזור קו התפר, וחשוב שהכנסת תשמע על האתגרים האלה ותבין למה צריך לצרף אותם

אורית סטרוק:  תודה רבה

אוהד טל: תודה רבה, גברתי השרה

אוהד טל:  חברי הכנסת הנוספים, אפשרתי זכות דיבור ללא הגבלה, אבל יש לנו נציגים רבים שהגיעו לכאן היום וזמן הדיון שלנו קצר

אוהד טל:  הם הגיעו מרחוק, אני רוצה לאפשר להם זכות דיבור

אוהד טל:  אז אנא, תשתדלו לדבר בקצרה

אוהד טל:  אדוני חבר הכנסת אלון שוסטר, בבקשה

אלון שוסטר: תודה רבה

אלון שוסטר:  אני מדלג בין החקלאות הישראלית – אנחנו מארחים בוועדת הכלכלה את השר שמייצג את הנושא נאמנה – והדיון פה הוא חשוב מאוד

אלון שוסטר:  מבחינה מסוימת בהפוך על הפוך אני מודה לחבריי על האפשרות לדון בנושא בהיבט האידיאולוגי

אלון שוסטר:       אני כופר בבסיס ברקע שמנסים לשוות למגמה שהיא מהות החוק

אלון שוסטר:  מהות החוק היא לחזק את הכפר העברי לצד הכפר הערבי, אם רוצים לדמות את זה כך

אלון שוסטר:  זכות מלאה, חובה

אלון שוסטר:  אני שותף למאבק לתכנון ראוי, צודק והשקעת משאבים לפיתוח הכפר הערבי, העיר הערבית, החברה הערבית, הדרוזית

אלון שוסטר:  אבל אין בזה ובין פגיעה או צרות עין כנגד האפשרות המקבילה של הכפר העברי, שבמהותו, בייחודיותו כמגדלור עולמי, הוא כפר שיתופי

אלון שוסטר:  החקלאות הישראלית מבוססת ב-80%-90% שלה על התאגדויות שיתופיות של קבוצות

אלון שוסטר:  בשלט בכניסה לקיבוץ שלי כתוב: התאגדות פועלים בארץ ישראל

אלון שוסטר:  כך נתפס העניין

אלון שוסטר:  זה לא מפעל לייצור מזון, זה מפעל לאומי, חברתי, שעל הדרך מייצר מזון

אוהד טל: אני מסכים איתך

אוהד טל:  אגב, שיירשם לפרוטוקול שחברי הכנסת הערבים יצאו בזמן דברי נציג המחנה הממלכתי

אלון שוסטר: אני מדבר אל אבא ואל אימא שלי, עליהם השלום, רודפי שלום וצדק, שלא חשבו שיש בין זה לבין יישום המאוויים הלאומיים, אם רוצים להכניס את העניין הזה, והחברתיים שלנו ולא כלום

אלון שוסטר:  זה לא שזה מתנגש או מקביל, זה משתלב בתפיסת העולם שלי

אלון שוסטר:  אז יש לנו ויכוחים אחרים אחר כך, כן ביהודה ושומרון, לא ביהודה ושומרון, האם להגיד ייהוד הגליל או לא להגיד

אלון שוסטר:  זה בכלל לא מעניין אותי

אלון שוסטר:       אני חושב שהחוק הזה הוא חוק שמאפשר כמה נושאים

אלון שוסטר:  האחד, לבטא את זכות הקהילתיות, את היישום של העיקרון של אגודה שיתופית שיש בה מכנה משותף, יש בה תקציב משותף, יש בה ערבות הדדית ברמות שונות

אלון שוסטר:  יש בחוק המדובר איסור להפליה

אלון שוסטר:  יש ועדה חיצונית ליישוב שבוחנת את המהלך הזה

אלון שוסטר:  בפועל יש גיוון עצום, אני רואה מי נקלט אצלי בהרחבה ובקיבוץ

אלון שוסטר:  יש אי קבלה, דחייה, זניחה לחלוטין, ויש צורך חיוני לקדם את ההשתתפות של המרחב הכפרי בכל מה שקשור ליוקר הדיור

אלון שוסטר:  אני מבקש, בלי צרות עין, בלי ממד אידיאולוגי, פשוט לאפשר לבני ישראל לגור גם בכפר

אוהד טל: תודה רבה, אדוני

אוהד טל:  חותם על כל מילה בדבריך

אוהד טל:  חבר הכנסת בצלאל

אברהם בצלאל: אדוני היושב-ראש, כמובן השרה, אני מתחבר לכל המילים שנאמרו פה, גם על ידי השרה וגם על ידי ידידי חבר הכנסת אלון שוסטר

אברהם בצלאל:  גם זה קורה בבית הזה בין ימין לשמאל

אברהם בצלאל:  טוב מראה עיניים לראות את כמות האנשים שהגיעו לפה

אברהם בצלאל:  זה לא דבר מובן מאליו לראות את ראשי המועצות, את החברים, אני רואה פה את רובין, חבר טוב, ושלמה פרידמן, חברים טובים שעובדים קשה בשטח למען כל הדברים האלו

אברהם בצלאל:  לראות אותם מגיעים לפה זה אומר הרבה

אברהם בצלאל:       למה אני אומר חברי אלון שוסטר? היינו יחד בסיור בבית רימון ובגליל בכמה מקומות, ולשמוע מהתושבים ולשמוע מהאנשים את הדבר הזה, כמו שהשרה הזכירה, שגנים נסגרים וגם חקלאות נדפקת בסוף, כי אנשים עוזבים את העבודות האלו, עוזבים את הדברים האלו

אברהם בצלאל:  אני חושב שהחוק הזה הוא חשוב מאין כמוהו

אברהם בצלאל:  אמרו פה קודם שאני בחברה טובה, אז ברוך השם שהחברה הזאת לא נמצאת פה כרגע לידי, כי לצערי כל חוק וכל דבר הופך למשהו אידיאולוגי ולמשהו שכביכול יש עניין לרמוס את הציבור הערבי

אברהם בצלאל:  זה לא שם

אברהם בצלאל:  אנחנו צריכים לחזק את מה שיש לנו, צריך להרחיב את הדבר הזה

אברהם בצלאל:  400 משפחות זה דבר שלא מצליחים להתקיים עם זה, ואני מברך על כך ונעשה הכול ביחד בשביל להעביר את החוק הזה כמו שצריך

אברהם בצלאל:       מילה קטנה לחברנו יצחק קרויזר

אברהם בצלאל:  אני לא יודע מה מדברים פה שעוד כמה שעות יש פה קידום כלשהו, אני אשמח לדעת, אבל אנחנו איתך

אוהד טל: בחדשות הכשרות זה עוד לא הופיע

אוהד טל:  חבר הכנסת קרויזר, נציג הקואליציה בוועדה לבחירת שופטים המיועד, בבקשה

יצחק קרויזר: בפוליטיקה, ובטח הישראלית, עד שזה לא נגמר זה לא נגמר

אוהד טל: אלא אם כן תחרימו את הדיונים, אני לא יודע

יצחק קרויזר: זה תלוי אם החוק הזה יעבור או לא

יצחק קרויזר:  זה בידיים שלך

אלון שוסטר: זה הנציג היחיד של הקואליציה? סתם

יצחק קרויזר: שאלה מעניינת

אוהד טל: איך אמר השופט, והשרה ציטטה? נחיה ונראה

אוהד טל:  בבקשה

יצחק קרויזר: אני אדבר בקצרה כי אני חייב לרוץ לוועדת הכנסת להצביע, ותודה רבה על זכות הדיבור

יצחק קרויזר:  אפתח בתודה רבה לך, השרה

יצחק קרויזר:  זה חוק שהולך לשנות מציאות בפריפריה, בנגב ובגליל, ורגע לפני שחבר הכנסת שוסטר יוצא אגיד לו שכן, אנחנו ממשלה לאומית ולא צריך להתבייש

יצחק קרויזר:  אנחנו תומכים בייהוד הגליל והנגב, בחיזוק ההתיישבות היהודית בנגב ובגליל

יצחק קרויזר:  אני גר בגולן ואני רואה את חבריי מהיישובים בגליל, גנים נסגרים

יצחק קרויזר:  זה חוק שהוא חשוב מאוד

יצחק קרויזר:  כן, כשאנחנו רוצים לחזק את הפריפריה, לחזק את ההתיישבות הקהילתית, הכפרית, במושבים, בקיבוצים וביישובים הקהילתיים אנחנו חייבים לחזק את הקהילה

יצחק קרויזר:  כאשר הקהילה חזקה, ההתיישבות חזקה והדרך להגדיל את ועדות הקבלה ל-1,000, למספר שהוא מוחץ ומשנה מציאות מספרית של משפחות חדשות שיגיעו, של זוגות צעירים, של בנים ממשיכים שירצו לחזור ויוכלו לגור במקום שהם נולדו, במקום שהם גדלו, ולהמשיך לשמור על הצביון של אותו יישוב, מושב או קיבוץ שהם גרו בו, לחזק את אותו יישוב, את אותו כפר – החוק הזה מגיע ומציע את הפתרון הטוב ביותר

יצחק קרויזר:  אני שמח מאוד, כמו שאמרה השרה, להצטרף לחוק חשוב וציוני כזה

אוהד טל: תודה רבה, אדוני

אוהד טל:  נעבור אם כן לנציגי הממשלה

אוהד טל:  מטי, ברוכה הבאה

אוהד טל:  אם זה בסדר, אתן לגורמים נוספים לדבר ונחזור אלייך בהמשך

מטי צרפתי הרכבי: בסדר

אוהד טל: נעבור לאביתר אלון ממשרד הכלכלה

טלי ארפי כהן: אני במקומו

טלי ארפי כהן:  שר הכלכלה תומך בהצעת החוק

אוהד טל: מצוין

אוהד טל:  חברי הכנסת, אני מבקש מכם ללמוד ממשרד הכלכלה ולהתאים את אורך זמן הדיבור שלכם למה שהוצג כאן כרגע

אוהד טל:  תודה רבה, גברתי

אוהד טל:       דני עברי, ראש מועצה אזורית משגב, בבקשה

דני עברי: בהנחות היסוד פה שמענו חברי כנסת שהסיטו את העניין לסיפור אחר, ואני אתייחס לזה בקצרה כי זה חשוב

דני עברי:  אבל אנחנו מדברים על התיישבות

דני עברי:  אנחנו לא מדברים על התיישבות ימנית או שמאלית, אנחנו אפילו לא מדברים על התיישבות ערבית או יהודית, אנחנו מדברים על התיישבות

דני עברי:  אנחנו מדברים פה בעברית, למרות שהסבים שלנו לא דיברו עברית

דני עברי:  של אף אחד, גם אלה שהיו פה בפלשתינה לא דיברו בעברית

דני עברי:  הסיבה שאנחנו מדברים עברית, שקורה פה משהו, ומה שקורה פה קשור בעלייה וקשור במשילות ובכל מיני דברים, אבל הוא קשור גם במונח הזה התיישבות

דני עברי:       כואב לי

דני עברי:  אני מעל גיל 60, למעלה מ-50 שנה אני עוסק בהתיישבות ערבית, בבינוי ערבי

דני עברי:  יושבים פה חברי כנסת שאמורים לדעת יותר, ולהגיד שהחטיבה להתיישבות זה בשביל יהודים? אנחנו מדברים פה על קהילתיות

דני עברי:  אני בעצמי מייצג קהילה ערבית שנאבקת כדי למנוע את הרס הקהילה משום ניסיון כניסה של גורמים שהרסניים לקהילה לדעתם

דני עברי:  אני בעצמי עוסק, יחד עם אוניברסיטת תל אביב וחברת המתנ"סים, במדד קהילתיות ביישוב של 1,000 משפחות ערביות שנקרא סלמה, יישוב מהמועצה האזורית שאני מייצג אותם, שבחרו אותי לייצג אותם, שאני מטפל בנושא של ההתיישבות שלהם

דני עברי:  זה יישוב שלא היה קיים ב-48', לצורך העניין הזה והנרטיבים של הנכבה ושל הסיפורים

דני עברי:  אנחנו בונים יישובים

דני עברי:  אני בונה יישוב ערבי של 1,000 משפחות, ומדד הקהילתיות מוכיח שיש פה רמת קהילתיות גבוהה יותר מאשר בחלק מהיישובים, גם הערבים וגם היהודים, שהם ב-400 משפחות

דני עברי:  וזה אמפירי, זה עובדתי

דני עברי:  אלה ערבים ולא יהודים, ומסיטים את זה פה לשאלה של סינון

דני עברי:  מי סינן?      אצלי במועצה עברו 2,179 אנשים בוועדת קליטה, מאז שהקימו את חוק ועדות הקליטה, ואני הייתי פה בכנסת כשחוקקו אותו

דני עברי:  שמונה אנשים נדחו

דני עברי:  התקבלו ערבים, התקבלו מכל העדפה מינית אפשרית, התקבלו מכל עדה ומכל מוצא אפשרי

דני עברי:  שמונה אנשים נדחו, זה סינון? כמו שמתביישים להגיד ייהוד הגליל אז מתביישים להגיד ועדת קבלה, זה נשמע כאילו לא טוב

דני עברי:  רגע, מה לא טוב בקבלה? הרי הוועדה היא בשביל לקבל לא בשביל לסנן, ובפועל היא גם לא מסננת

דני עברי:  בפועל כבר עברנו בג"צ ואת כל ועדת העררים ואנחנו כבר יודעים מה אנחנו עושים

דני עברי:  כל השאלה היא האם 400 זה נכון או לא נכון

דני עברי:  אז אני בדקתי, ובדקתי את זה לא על יהודים אלא על ערבים

דני עברי:  ואני מודיע לכם שזה לא נכון

דני עברי:  1,000 זה נכון

דני עברי:  יש לי 1,000

דני עברי:       נכון שבחברה הערבית אומרים הקצאת מגרשים לבנים עד 30,000 וזה כבר הרבה מעבר ל-1,000

דני עברי:  אבל זה לא שייך כרגע לדיון

דני עברי:  השאלה היא מי אחראי לתקן את החוקים במדינה הזאת ומי אחראי לבסס אותם על עובדות ולא על פרזות

דני עברי:  והתשובה היא שזה אתם

דני עברי:       לא רוצים שנגיד ציונות, אבל איך בנו את פתח תקווה או רחובות? הרי הייתה אגודה שיתופית גם שם, בכפר סבא

דני עברי:  אז יש אגודה שיתופית בפתח תקווה, מושבה שיש בה כך וכך תושבים היום, ויש מושבה בשם כנרת שיש בה 600 תושבים

דני עברי:  אז אנחנו יודעים לעשות דברים שהולכים לכיוון אחד ויודעים לעשות לכיוון אחר

דני עברי:  האשליה כאילו שמישהו יכול לגור בפריפריה – ושלא יגנבו לי את המילה פריפריה, אני מהפריפריה, גם היהודים שלי וגם הערבים, גם מהסוציואקונומי הגבוה וגם הנמוך – ובפריפריה יש כבישים דפוקים, בפריפריה חסרים שירותי בריאות, חסרים שירותי תחבורה, חסרה השכלה גבוהה

דני עברי:  אנחנו גרים בפריפריה ואנחנו חיים במשולב עם החברה הערבית

דני עברי:  לא ברמה של פראזה

דני עברי:  ביישוב שלי גר עובד אגף הנדסה במועצה שלי בשם חסיין אחמד ר'מלה גדיר

דני עברי:  אני יכול להכיר אותו לכבוד חברי הכנסת פה שאומרים לנו

דני עברי:  הוא נולד שם, הוא בגיל של הילדים שלי, והוא תושב של היישוב שלי

דני עברי:  אנחנו עוסקים פה בניסיון בפריפריה לבנות יישובים ונדרש מהאנשים, כמו שאמר אלון שוסטר, קואופרציה

דני עברי:  המילה הגסה פה

דני עברי:  שר הכלכלה אמר, אנחנו נדרשים לשתף פעולה

דני עברי:  יש לנו אתגרים ביטחוניים

דני עברי:  גם ביישובים הערביים יש לנו אתגרים ביטחוניים

דני עברי:  יש לנו אתגרים של טיפול בנוער, טיפול בחוסר בתשתיות

דני עברי:  יש לנו אתגרים שכדי לעמוד בהם אנחנו צריכים לעשות קואופרציה, להתאגד, לעשות אגודה שיתופית, לקבל החלטות גם כשהן קשות ולא נוחות, להטיל מיסים

דני עברי:  אנשים לא אוהבים לשלם מיסים, אנשים אחר כך פורשים מהאגודה רק כדי לא לשלם מיסים והולכים לבתי משפט

דני עברי:  היו כבר מאה כאלה

דני עברי:  אז אנחנו גרים במקום שכדי להקים בו יישוב חדש במקום שלא היה, וזה לא חשוב אם זה יישוב ערבי או יהודי, אנחנו צריכים התאגדות ואנחנו צריכים שיתוף פעולה ואנחנו צריכים קהילתיות

דני עברי:  בסופו של דבר אנחנו עוסקים בקהילתיות

דני עברי:  השיח הוא שיח של נדל"ן

דני עברי:  אנחנו לא פרויקט נדל"ן

דני עברי:  יש פה ראשי רשויות, אנחנו עוסקים בבינוי קהילתי

דני עברי:  בינוי קהילתי זה לא שנוי במחלוקת, ואנחנו עוסקים בבינוי קהילתי ולא בנדל"ן

דני עברי:  להפוך מקום בפריפריה לפרויקט נדל"ן זה לא מקובל וזה לא נעשה בשום מקום בעולם

דני עברי:       חשוב לי להגיד

דני עברי:  ועדות קבלה זה תיקון לפקודות האגודות השיתופיות

דני עברי:  זה חל על אגודות שיתופיות מסוג מסוים, לא חקלאיות

דני עברי:  כי לחקלאיות יש מנגנון של נחלה ויש מנגנון של אמצעי ייצור

דני עברי:  אנחנו מדברים על קבוצה של מאות משפחות, כמה מאות משפחות אתם תחליטו, שהולכות לאיזשהו מקום בפריפריה, מתאגדות ביחד ובונות יישוב ללא שום אמצעים ושם אמצעי ייצור, והכול מבוסס על ההתנדבות שלהם, על הקהילתיות שלהם ועל המיסים שהם מסכימים ביחד לשלם בהתנדבות

דני עברי:  לא על חוקים שנחקקים בכנסת, אלא על המיסים שהם מטילים בתוך עצמם

דני עברי:  על זה מבוסס, על זה יקום וייפול דבר

דני עברי:  מספיק יישובים הצליחו ומספיק יישובים נכשלו כדי שאנחנו יודעים מה צריך, ומה שצריך זה אגודה שיתופית ושיתוף פעולה

דני עברי:  אני מבקש שהדיון יתמקד ויתרכז

דני עברי:  ההצעה של 1,000 היא הצעה ברוכה

דני עברי:  יש 400, בוודאי שצריך עוד 400 חדשים בשביל לחדש את העניין ולרענן את העניין הזה

דני עברי:  לא הפסקנו להיות פריפריה, לא הפסקנו להיות עם אגודה שיתופית ועם צורך לאגודה שיתופית, לא נפל עלינו משמים לא כסף ולא אמצעי ייצור ולא שום דבר ואנחנו ממשיכים לבנות את הקהילות שלנו ובשביל זה אנחנו צריכים להכפיל את עצמנו

אוהד טל: תודה רבה, אדוני

אוהד טל:  אנחנו עוברים לגברת אילנית ניר לוי ממשרד החקלאות

אילנית ניר לוי: שלום לכולם

אילנית ניר לוי:  עמדת השר היא להצטרף לעמדת משרד ההתיישבות

אילנית ניר לוי:  אנחנו בעד הצעת החוק

אילנית ניר לוי:  כמובן, לעשות את ההפרדה בין יישוב קהילתי ליישוב קהילתי חקלאי, בגלל עניין הנחלות, ולתת את הדעת בנושא התפעולי של הדבר הזה במידה שאנחנו מגדילים את המספר מ-400 ל-700 או ל-1,000

אילנית ניר לוי:  יש נושא ועדות ההשגה

אילנית ניר לוי:  היום יותר ויותר מועמדים מבינים את הזכויות שלהם, וזה טוב

אילנית ניר לוי:  הם מגישים את ההשגות לוועדות ההשגה

אילנית ניר לוי:  אנחנו גם נציגים בוועדה הזאת ואנחנו רואים שהמספר הזה עולה

אילנית ניר לוי:  מי שבעצם נציג עושה את העבודה הזאת און-טופ בנוסף לתפקידים הרגילים שלנו, השוטפים

אילנית ניר לוי:  לכן צריך לחשוב כאן על הנושא של האם צריך לקיים ועדת השגות נפרדת, אולי בתפקיד מסוים בנפרד, או לקיים יחידות נוספות של ועדת השגות כדי שאפשר יהיה להתמודד עם כל ההשגות שמוגשות

אוהד טל: בסדר גמור

אוהד טל:  תודה רבה, גברתי

אוהד טל:  השר שיקלי נמצא איתנו בזום? לא הגיע

אוהד טל:  ניצן פלג, ראש המועצה האזורית גליל תחתון, בבקשה אדוני

ניצן פלג: שלום לכולם

ניצן פלג:  אני אנסה להיות תמציתי

ניצן פלג:  כראש מועצה אזורית גליל תחתון, התפקיד שלי הוא לקדם ולפתח את ההתיישבות היהודית בגליל לצד שכנות טובה עם שאר האוכלוסיות והמגזרים אצלנו

ניצן פלג:  הדרך לעשות את זה עומדת על שלוש רגליים

ניצן פלג:  רגל ראשונה זה נושא מכירי הקרקע, שאנחנו מכירים אותה והמלחמה בהם

ניצן פלג:  הרגל השנייה זה להגדיל את היישובים שלנו, בעצם התוכנית תמ"א 35/5

ניצן פלג:  ועם זה כמובן להגדיל את ועדות הקבלה בהתאמה לפתיחה של תמ"א 35 של לוח 2

ניצן פלג:  בנושא ועדות הקבלה טוב שכן קרוב מאח רחוק, כמו שכתוב במשלי, וזה בדיוק הרעיון, לראות איך אנחנו שומרים על הצביון הקהילתי שלנו, איך אנחנו מפתחים אותו, איך אנחנו שומרים על אותה זהות, אותו אורח חיים, וזה בכדי לאפשר חיי קהילה ברורים ונהירים לכולנו

ניצן פלג:  בוועדות הקבלה, כמו שנאמר, אחוז המתקבלים ועוברים את הוועדות לקהילה הוא מוחלט, 97

ניצן פלג: 5%

ניצן פלג:  האחוז הנוסף שמערער מתקבל, ובסוף הרעיון הוא שתהיה לנו ההתאמה הזאת

ניצן פלג:       יש יתרון גדול מאוד ביישוב של 1,000 משפחות

ניצן פלג:  הוא כבר הופך להיות יישוב בר קיימא, וזה אומר שזה כבר יישוב שיודע להחזיק את עצמו עם מערכות של גנים, עם מערכת של בית ספר

ניצן פלג:  זה משהו שלנו כמועצות אזוריות מהווה יתרון עצום

ניצן פלג:  אחד הסעיפים התקציביים הקשים שלנו בכל מועצה אזורית הוא סוגיית ההסעות, לדוגמה

ניצן פלג:  ברגע שאנחנו נצליח להעמיד יישובים גדולים בסדר גודל כזה, עם קהילה אחידה, עם מוסדות שמוסכמים לכולם, גם בית ספר שמוסכם על הקהילה וגנים שמוסכמים על הקהילה ומרכז תרבותי שמוסכם על הקהילה, זה מאפשר לנו יישוב בר קיימא והמועצה יכולה לתת את עיקר המשאבים שלה ביישוב ולא לתזז בין שאר היישובים

ניצן פלג:  לכן אני רואה בזה יתרון מאוד גדול

ניצן פלג:       דבר אחרון, חבל על מה שאמרו פה חברי הכנסת יוסוף ואימאן, שבעיניי הוא סתם התרסה

ניצן פלג:  אם נוציא את בני המקום שמאפשר למגזר הערבי להתפתח בכפרים שלו בנחת בעצמאות מלאה לצד ועדת הקבלה, וכמו שאמרו פה החברים שלי ממטה אשר ומעמק יזרעאל וממנשה ומשגב, שגם שם בני המגזר הערבי יכולים להתקבל במידות מסוימות כמו כולם, עדיין אני אומר כדור שלישי במושב שדמות דבורה בגליל התחתון, שכן ליישוב צ'רקסי לכפר כמא ולשיבלי הבדואי, ולדרוזים במע'אר ולנוצרים בעילבון – בסופו של דבר השכנות הטובה הזאת באה מתוך זה שכל אחד גר בקהילה שלו עם משפחתו, עם החברים

ניצן פלג:  אני מרשה לעצמי להגיד את זה ברמה האישית, אני חושב שזה מה שיפה וזה מה שמאפיין את המרחב שלנו בגליל התחתון ומה שמאפשר גם שכנות טובה

ניצן פלג:  אני מברך על הצעת החוק הזאת להגדיל ולקדם את ההתיישבות הקהילתית בגליל ובנגב

ניצן פלג:  תודה

אוהד טל: תודה רבה לך, אדוני

אוהד טל:  אנחנו עוברים לנציגת משרד הביטחון, חן

חן בן אליעזר: בוקר טוב

חן בן אליעזר:  אשתדל לקצר בדברים שלי, כי הבנתי את המסר

חן בן אליעזר:  לעמדה שלנו יש שני חלקים

חן בן אליעזר:  בכל הנוגע למספר בתי אב או איך שתבחרו להגדיר את זה העמדה הזאת היא על דעת שני השרים, מקובל עלינו לאיזה כיוון שהמחוקק יבחר ללכת

חן בן אליעזר:  יחד עם זאת אנחנו חושבים שנכון יהיה לתקן בהתאם את תקנון המועצות האזוריות שבו מעוגן הסדר ייחודי שקשור לוועדות הקבלה ביהודה ושומרון

חן בן אליעזר:  יש בהסדר הזה סוגיות שהן לא באות לידי ביטוי בפקודה והן מאוד איו"שיות

חן בן אליעזר:  אשמח להרחיב עליהן אם תרצו

חן בן אליעזר:  אם החוק יקודם, הייחודיות האיו"שית כבר לא תבוא לידי ביטוי בצורה שאף יכולה לפגוע בהיתכנות של ההסדר הזה ביהודה ושומרון, ולכן נבקש למחוק את האזכור גם ליהודה ושומרון וגם ספציפית למועצה אזורית הר חברון

אוהד טל: אם תוכלו להעביר חומר מסודר בעניין הזה לוועדה

חן בן אליעזר: בשמחה

אוהד טל: תודה רבה, חן

אוהד טל:  אנחנו עוברים לאבי, סגן ראש מועצה אזורית עמק יזרעאל

אבי סמוביץ: בוקר טוב

אבי סמוביץ:  קודם כל, יש לי הצעת חוק

אבי סמוביץ:  השלט שלך, שיהיה בכל הוועדות

אבי סמוביץ:  אני מגיע ארבע שנים וחצי, וממש כיף

אבי סמוביץ:  הלוואי וכולם יתנהלו כך, וגם בכנסת

אוהד טל: תודה

אבי סמוביץ: נמצאת איתי פה שני מועלם, תושבת אמיתית

אבי סמוביץ:  אנחנו פה בירושלים, ויש פה מישהי שאני רוצה שהיא תשמיע את קולה מה זה עושה לה ביום-יום, בקצרה

אבי סמוביץ:  קוראים לזה ועדה, אני קורא לזה תהליך

אבי סמוביץ:  בגדול התהליך מחייב את האנשים לרצינות כדי לדעת לאן הם מגיעים

אבי סמוביץ:  אני לא יודע אם כולם ערניים לזה, אבל בכל היישובים יש צוות חינוך, צוות דואר, צוות חינוך לא פורמאלי, צוות גבורה אפילו יש, ויש צוות תרומה לקהילה והמון צוותים

אבי סמוביץ:  ומה אנחנו אומרים לחבר'ה שבאים? אנחנו לא באים לסנן, חלילה

אבי סמוביץ:  זה היישוב שאתם הולכים לגור בו, רוצים שתשאו חלק בנטל, וחלק אומרים שזה לא מתאים להם

אבי סמוביץ:  זו מטרת התהליך

אבי סמוביץ:  בעמק יזרעאל אף אחד לא נפסל

אבי סמוביץ:  ביישוב שאני גר בו, קיבוץ יפעת, יש ערבים, משפחה מדהימה עם ארבעה ילדים והם חיים בכיף, וגם הם תורמים והם חלק מהקהילה

אבי סמוביץ:  אני רוצה שנשמע את שני

שני מועלם: שלום לכולם

אוהד טל: אני חושב שאתה צריך להיות חבר כנסת

אוהד טל:  יש לך גם הצעות חוק, ואתה גם פה נותן זכויות דיבור

אוהד טל:  אני זורם איתך בינתיים

שני מועלם: בעלי ואני גרים שמונה שנים בהושעיה, גרים בקרוואן עם ארבעה ילדים

אוהד טל: יש קרוואנים בהושעיה?     

שני מועלם: יש קרוואנים, כי אין מספיק איפה לגור בשכירות

קריאה: קרוואנים מפינוי ימית

שני מועלם: נכון

שני מועלם:  יש הקרוואנים, יש יחידות דיור

שני מועלם:  אנחנו מדברים על בערך 100 משפחות שממתינות כבר כ-15 שנה לגור ביישוב

שני מועלם:  עוד 100 משפחות מעבר להן שממתינות מחוץ ליישוב, כי אין להן מקום לגור ביישוב בשכירות

שני מועלם:  יש לנו סך הכול כ-200 משפחות שממתינות

שני מועלם:  100 המשפחות האלה שגרות בהושעיה יחד איתי – אנחנו חברים בוועדות, אני חברת מליאה, אנחנו חלק אורגני מהקהילה, מערכות חינוך, גנים

שני מועלם:  כמו שציינו כאן, אנחנו מרגישים את הבעיה הזאת יום-יום

שני מועלם:  יש לנו כיתה א' אחת בלבד שנפתחה בשנה שעברה, בשנה הבאה מדובר כבר על גן שנסגר, על כיתת מעון שנסגרת, ולצערי זו בעיה אקוטית

שני מועלם:  אנחנו רואים משפחות שנוטשות, כי כשאין המשכיות ואין לאן ואין איפה לגור אז מאוד קשה לחשוב איך נשארים ואיפה

שני מועלם:  אנחנו חלק מהמרקם של הושעיה, לא רואים את עצמנו עוזבים לשום מקום אחר ומבקשים את ההזדמנות לגור, להתיישב, להיות חלק מהמקום ולהפוך את הקהילה ליותר מגוונת מבחינה גילאית בשביל ההמשכיות של המקום

אוהד טל: תודה גברתי

אוהד טל:  אדוני חבר הכנסת, יש לך עוד משהו לומר?     

אבי סמוביץ: לא, תודה

אוהד טל: תודה רבה

אוהד טל:  אנחנו עוברים לשי חג'ג'

אוהד טל:  לא נמצא

אוהד טל:  משרד המשפטים, בבקשה

ניב יערי: בוקר טוב

אוהד טל: אתה לא נראה לי נועה

ניב יערי: אני ניב יערי, ראש אשכול נדל"ן, ייעוץ וחקיקה, תחת המשנה ליועמ"ש לממשלה כרמית יוליס לעניינים אזרחיים

ניב יערי:  נועה לצידי פה

ניב יערי:  אנחנו פה מדברים על הצעת חוק שהגלגול שלה, לפני שהגיע לבית הנבחרים, הוא ארוך שנים והוא נדון גם בהצעות חוק פרטיות שעלו לוועדות שרים לאורך השנים וגם בעבודה ממשלתית על העקרונות שעומדים בו כבר מזה זמן ארוך

ניב יערי:  אנחנו עמדנו כמשרד משפטים על הקושי המסוים שההצעה הזאת מעלה

ניב יערי:  כבר בחוק הקיים, תיקון מס' 8 לאגודות השיתופיות הוא משהו שבית המשפט העליון התייחס אליו כלא פשוט, מהמקום שאנחנו מדברים פה גם על היבטי השוויון וגם כבוד האדם במובן המהותי

ניב יערי:  אדם שרוצה עכשיו להתקבל ליישוב מסוים, אנחנו חושבים שהחשיבות של שמירה על קהילה לא יכולה להתגבר באופן חד ערכי על כך שזה לא יהיה מקובל משפטית שתיסתר אפשרותו אך ורק בגלל שהוא לא מדבר בצורה דומה לאחרים

ניב יערי:  גזענות פר-סה היא פשוטה מאוד לסתירה, וכתוב בפקודה כבר היום שאסור מטעמים של גזענות, צבע, דם, עור וכל דבר אחר למנוע את השתתפותו של אדם או את קבלתו ליישוב

אוהד טל: לא הבנתי את מה שאתה מנסה לומר

אוהד טל:  בחוק כבר מוגדר מנגנון שמתייחס למה שאתה אומר

ניב יערי: זה מה שאני אומר

ניב יערי:  אנחנו לא היינו אומרים כמשרד המשפטים שאנחנו מוכנים שיהיה חוק שהוא גזעני או לא חוקתי, ולכן אנחנו אומרים שהחוק היום הוא חוקתי

ניב יערי:  הסיבה שאנחנו רואים את הקושי היא שחלק מהחוקתיות הזאת נובעת מזה שעצם המנגנון של לקבל אנשים, להגיד למישהו: אתה כן יכול להיכנס ואתה לא – יש בו כשלעצמו רגישות, וההצדקה לכך שאנחנו חושבים שהוא כן חוקתי היא שמצד שני יש החשיבות שראשי מועצות וחברי כנסת וכבוד השרה דיברו על כך, של הקהילתיות והחשיבות של שמירה על המרקם החברתי של יישוב, ככל שהוא קטן, בטח בשלבי הבנייה שלו וגם בשלבי החיות וגם כשמגיעים לספיקה המלאה יחסית של היישוב

ניב יערי:  אנחנו מבינים את הדבר הזה

ניב יערי:  לכן האיזונים בין הדברים הם חלק מאוד חשוב

ניב יערי:       בית המשפט, כשהוא ישב על התיקון הקודם, דיבר על כך שהחוק – אגב, זה לא שהעתירה נדחתה לגופו של עניין, אלא היא נדחתה מטעמים של בשלות שאמרו שהחוק הוא חדש ואנחנו רק באמצעות היישום

ניב יערי:  השרה גם דיברה על כך שממקום השקפתה הדבר מעיד דווקא על חוזק החוק, שהבשלות הזאת לא נסתרה לאורך השנים

ניב יערי:  זאת אומרת, החוק עדיין עומד

ניב יערי:  אנחנו מבינים את קו הטיעון הזה, אבל צריך גם לשים לב שהחוק הזה הוא חוק שצריך לבחון אותו גם באופן מתגלגל

ניב יערי:  ככל שאנחנו מתרחקים ליישובים שהם בגדלים של 5,000 נפש, בטח בהצעה של 1,000 משפחות, אנחנו מתרחקים מהמקום הקהילתי הזה, לפחות מההגנה שיכולה להגיד: אנחנו מנסים לשמור על הקהילה הייחודית

ניב יערי:  נותנים את הדוגמאות המובהקות של יישוב כמו אמירים עם קהילה טבעונית או צמחונית שמנסים לשמור על צורת מרקם החיים הייחודית

ניב יערי:  אני לא אומר שזה המקרה היחיד שאפשר לשמר אותו מבחינה חוקית, אבל 1,000 משפחות זה מספר שהוא מאוד מאוד גדול

ניב יערי:  בהינתן שבית המשפט כבר הסתכל על 400 ואמר בפסק דין סבח, בפסק הדין שעסק בנושא הזה, שעולה שאלה האם הקהילתיות הזאת נשמרת במספר 400, הנושא הזה הוא לא פשוט

ניב יערי:  אבל מכיוון שבמספרים עסקינן, אם היו מתקנים עכשיו ל-402 הייתי אומר שזה לא חוקתי? אנחנו לא נמצאים שם

ניב יערי:  אנחנו מבינים שבעבודה הממשלתית יש רצון לנסות לבסס את האמירה הזאת, וליבנו חלילה לא גס בצרכים של המועצות והיישובים

ניב יערי:  אנחנו מבינים את הצרכים ורוצים גם להתחשב בהם

ניב יערי:  לכן אנחנו מציעים שתימשך העבודה הממשלתית לביסוס המספרים, לבדוק מהו המספר הנכון על בסיס עבודה שתהיה עם חקר של זה, של מהו המספר הנכון, האם יש לזה תמיכה ברמת מחקר אקדמי או רמת עבודת מטה סדורה, ואיתה נוכל לעבוד

אוהד טל: מה שאתה אומר זאת עמדת שר המשפטים?     

ניב יערי: זאת עמדת הייעוץ המשפטי לממשלה

ניב יערי:  הצעת החוק הזאת עלתה לוועדת שרים ונקבע שם שהצעת החוק תתואם יחד עם משרד המשפטים

ניב יערי:  חלילה לי לדבר ישירות מפיו של כבוד השר

אוהד טל: קודם רציתי להבהיר מול מי אני עומד מבחינה שמית, עכשיו אני גם רוצה לדעת מול מי אני עומד מבחינת את מי אתה מייצג

ניב יערי: מכיוון שנשאלתי גם על שורה תחתונה, אנחנו חושבים שכדי להגיד אם החוק הזה יוכל לעמוד במבחן החוקתי נדרשת עבודה שתדבר בדיוק על השאלות האלה של מהו המספר הנכון, האם הוא חייב להישאר כמו שהוא, האם הוא יכול לגדול וכמה

אוהד טל: כיוון שהשאלה שאתה מציב כאן היא שאלה אמיתית, רק שהיא לא שאלה משפטית, היא שאלה של איפה מותחים את הקו מה זה יישוב קטן ומה זה לא יישוב קטן, מה מאפשר מרחב קהילתי ומה לא מאפשר מרקם חיים קהילתי, זו לא שאלה משפטית, זו שאלה שאפשר לדון בה

אוהד טל:  אפשר להביא עליה גם מחקרים כאלה ואחרים שנעשו, ואני יודע שגם יש ניירות שכרגע נכתבים לצורך העניין הזה

אוהד טל:  אבל בעיניי זו שאלה שנראה לי שבמדינה דמוקרטית לנבחרי הציבור אמורה להיות שמורה הזכות להכריע

אוהד טל:  זו באמת לא שאלה משפטית

ניב יערי: כבוד היושב-ראש, אני רק אדגיש שזה לא לעניין המדיניות של מהו המספר, אלא רק מהסיבה שבית המשפט אמר שהשאלה של הקהילתיות הצפופה הזאת - - -      

אוהד טל: הבנתי

אוהד טל:  גם לחברי הכנסת יש מה לומר

נועה מושייף: אני רוצה עוד מילה להשלים בנוגע להערה שלך לשאלה משפטית או לא

נועה מושייף:  זו כן שאלה משפטית מכיוון שבסוף היא נובעת משאלה של שוויון

נועה מושייף:  כלומר, אינטרס הקהילתיות, כמו שניב ציין, כפי שיוכח על בסיס עמדה מקצועית, מאזן ומאפשר את החריגה או את האיזון של עמידה אל מול זכות השוויון, ולכן זו שאלה משפטית

אוהד טל: טענתכם נשמעה

אוהד טל:  מעניין אותי איך הטענה הזאת נשמעת לגבי היישובים של 30,000 נפש של ערבים

אוהד טל:  אבל נמשיך את הדיון בהמשך

לימור סון הר-מלך: כף רגל של יהודים לא תדרוך שם

אורית סטרוק: יש משפט שנשמט ממני ויכול לתת מענה למה ששאל ידידנו ניב יערי

אורית סטרוק:  המספר 1,000 הוא מותאם למה שמגבשת עכשיו מועצת התכנון העליונה כשהיא מתקנת את תמ"א 35 והיא לוקחת אותנו ליישוב של 3,000 נפש

אורית סטרוק:  אני שמחה שאצלך 1,000 בתי אב זה 5,000 נפש

אורית סטרוק:  הלוואי שהיינו שם, הלוואי

אורית סטרוק:  זה לא מספר הילדים הממוצע למשפחה, ובטח לא כש-400 בתי האב שכבר קיימים ביישובים הם בתי אב מזדקנים שמספר הנפשות לבית אב הוא שלושה, שניים ולפעמים אחד

אורית סטרוק:  לכן ה-1,000 תואם את ה-3,000 שהולך ומתגבש עכשיו בתמ"א המחודשת, ולכן זה ממש מותאם מקצועית

ניב יערי: אני רק אגיד שכנראה הייתי מוטה, כי המקום שאני גדלתי בו היה 1,000 משפחות עם 5,000 אנשים

ניב יערי:  באורנית הדברים שונים

אורית סטרוק: עוד נזכה לזה בעזרת השם

אוהד טל: היישוב שלך הוא קהילתי?     

ניב יערי: לא

ניב יערי:  רק אגיד על בני מקום, בעינינו בני מקום הוא אירוע מעט שונה

ניב יערי:  הוא גם משמר אירועים של קהילתיות, אבל אין בו היבט השוויון באותה חדות שבה אתה אומר: אני אותך לא מקבל כי אתה לא מתאים

ניב יערי:  אם עבודת המטה תרצה לקחת לכיוון של בדיקת האפשרות של הכללת בני מקום, זה בהחלט כיוון אפשרי

ניב יערי:  אנחנו רק אומרים שוועדת קבלה היא מנגנון אחר

ניב יערי:  וגם על תמ"א 35 אגיד הערה קטנה, שעצם ההגדלה של יישובים יכולה להיות מבורכת

ניב יערי:  זו שאלה תכנונית שאני כרגע לא אתערב חלילה למועצה הארצית לתכנון ולבנייה

ניב יערי:  אבל היא לא קושרת בחובה את השאלה האם תהיה ועדת קבלה

ניב יערי:  אפשר לגדול גם בלי ועדת קבלה

אוהד טל: נכון

אוהד טל:  נהפוך להיות עסק נדל"ני

אוהד טל:  הגברת לאה שלם, בבקשה

לאה שלם: שלום רב

לאה שלם:  אני עובדת סוציאלית קהילתית בהכשרתי

לאה שלם:  עבדתי עד דצמבר האחרון בחטיבה להתיישבות

לאה שלם:  אופיר החליף אותי בנושא חברה וקליטה

לאה שלם:  צברתי קצת ניסיון והייתי שותפה גם לחקיקה ב-2011

לאה שלם:  חשוב לי לשתף אתכם בכמה דברים

לאה שלם:  האחד, יש פה התנגשות בכמה צירים

לאה שלם:  ציר אחד הוא ציר ערכים

לאה שלם:  מדברים על שוויון, מדברים על זכות קניין, והערך שאנחנו מדברים עליו, הזכות להתאגדות ולקהילתיות, בעצם יוצר יותר ויותר מתח בין שני הערכים האלה, כשמסתכלים על היישוב הקהילתי ועל המגרשים הקהילתיים, כזכותו של אדם לקניין

לאה שלם:  אני רואה את הדברים קצת אחרת

לאה שלם:  אני חושבת שהנושא של קהילתיות והזכות לקהילתיות בעצם מאפשר לאנשים להיות חלק מהקהילה על ידי זה שהם ירכשו ויבנו בית

לאה שלם:  אחרת אין להם איפה לגור

לאה שלם:  והבית, לצורך העניין, הוא אמצעי

לאה שלם:  ובאים המשפטנים ואומרים לנו: לא, הבית הוא העיקר

לאה שלם:  עצם הזכות של אדם לקנות מגרש, אתם פוגעים בזכות שלו על ידי זה שאתם אומרים שהוא לא מתאים לקהילה

לאה שלם:  זה נושא אחד שצריך לבחון את האיזון בין שני הדברים האלה

לאה שלם:       דבר שני, לגבי הגודל

לאה שלם:  אני אומנם באה מהתחום הקהילתי, אבל המצאתי חוק פיסיקלי שאומר כך: ככל שיש יותר אנשים פחות צפוף

לאה שלם:  יש לנו ניסיון ברור לגמרי שיישובים קטנים מתקשים גם בשירותים שכולם דיברו עליהם פה וגם במרחב שכל פרט בקהילה יכול ליצור לעצמו, ולכן המציאות היום שונה ממה שהיה לפני 50 שנה

לאה שלם:  אם בזמנו דיברו על יישוב שצריך להגיע ל-120 משפחות, וזה יישוב גדול, אנחנו כבר יודעים היום שזה יישוב קטן

לאה שלם:  ואם אנחנו מדברים על קהילתיות, אז יש פה עוד חוק פיסיקלי: קהילתיות היא פונקציה של עבודה

לאה שלם:  אם עובדים כמו שצריך, הקהילתיות תהיה טובה בכל מספר

לאה שלם:  ואם לא, אז גם בזוגיות הקהילתיות לא משהו

לאה שלם:  שמענו על מקרים

מטי צרפתי הרכבי: אחרת אנחנו גם לא חמישה במשפחה

אורית סטרוק: יש לי 11 ילדים והכול טוב ברוך השם

לאה שלם: מטי, ברוך השם יש לי שמונה ילדים, 31 נכדים ועוד אחד בדרך, יש לי נינה שגרה אצלי

לאה שלם:  בלי עין הרע, טפו-טפו-טפו, ואין מגבלה

לאה שלם:  אני גרה בעפרה, יישוב של 750 בתי אב

לאה שלם:  לא יכולים לבנות לכולם בתים

לאה שלם:  הצורך הגדול לבנייה בכל מקום – אני לא נכנסת עכשיו לענייני בנייה באזורים שאסור להזכיר פה את שמם – אנחנו רואים בכל האזורים שהביקוש הוא ענק, המחירים בלתי נתפסים

לאה שלם:  על ידי זה שאנחנו נגדיל את הקהילות ונאפשר עוד ועוד בנייה, אני מקווה שאנחנו גם נצליח להוריד קצת את המחירים

לאה שלם:  ובעיקר חשוב לי לומר, בבסיס העניין חובת המכרזים חלה על כל שיווק

לאה שלם:  אבל מדינת ישראל הכירה בחשיבות של הקהילות, גם הבג"צ ב-2014 והשופט רובינשטיין הזכיר את חשיבות הקהילות לעצם קיומה של מדינת ישראל, לעצם החיים בפריפריה

לאה שלם:  לכן אני רוצה לומר פה עוד מטבע לשון שאני רוצה שנזכור והוא קהילה לכתחילה

לאה שלם:  אנשים שבאים לגור בקהילה הכפרית בוחרים לבוא להיות חלק מהקהילה לכתחילה, לא בגלל שמישהו הכריח אותם, לא בגלל שקרה להם, בגלל שהם רוצים לבוא ולגור שם

לאה שלם:  וזאת מהות הקהילה

לאה שלם:  לכן אני רואה חשיבות גדולה לאפשר לקהילות לגדול ולאפשר לצעירים לבוא ולהצטרף

לאה שלם:  אומנם זה לא שייך להחלטה היום, אבל לאפשר למחירים להיות שפויים, שגם הם יוכלו להצטרף

לאה שלם:  תודה

אוהד טל: תודה רבה, גברתי

אוהד טל:  במשנה במסכת אבות כתוב שאחד הניסים שנעשו בירושלים, שכאשר היו עולים כל עולי הרגל לירושלים: מעולם לא אמר האדם צר לי המקום

אוהד טל:  למרות שהיו כל כך הרבה אנשים, לא אמר האדם

אוהד טל:  ויש מפרשים שהנס היה שהיהודים לא התלוננו

אוהד טל:  זה באמת נס גדול מאוד

אוהד טל:       אנחנו עוברים לעו"ד דוד קוכמן, מזכ"ל תנועת האיחוד החקלאי

דוד קורן: בוקר טוב ליושב-ראש

דוד קורן:  אני קודם כל מברך על הצעת החוק ואני מקווה מאוד שהיא באמת תגיע לסיום

דוד קורן:  אני רוצה לתת לכם נקודת מבט מאוד נקודתית לגבי קהילה שבה אם לא הייתה ועדת קבלה, היו מתקבלים אנשים שלא מתאימים לחיות בתוך קהילה

דוד קורן:  כמו שנאמר כאן, קהילה כפרית בנויה כמעט כולה על עבודה התנדבותית של אנשים

דוד קורן:  במקום שיש משפחה אחת בלבד שלא מתאימה ומעוררת בעיות בתוך הקהילה ולא מקבלת את דעת הרוב ומתישה את האנשים, אנשים לא מוכנים להירתם, לא מוכנים להתנדב

דוד קורן:  הם מתרחקים

דוד קורן:  יש לנו מצב כזה באחד היישובים במרכז הארץ, זה פשוט תוהו ובוהו מהבחינה שלא רוצים להיות לא בוועדה המקומית, לא בוועדה של האגודה החקלאית, בגלל משפחה אחת ויחידה שלא מתאימה לחיי קהילה

דוד קורן:  מדובר על משפחה ותיקה שמשהו קרה שם

דוד קורן:  מה שעושים כאן זה בסך הכול ניסיון להתאים את האנשים לקהילתיות

דוד קורן:       דבר שני, כבוד היושב-ראש, אני רוצה להתייחס, ואני אשמח מאוד אם אתה כיושב-ראש הוועדה תבקש ממרכז המחקר של הכנסת שיעשו קצת עבודה לגבי הנושא של המגזר הלא יהודי

דוד קורן:  יש הפליה דרמטית לטובת המגזר הלא יהודי שלא שמעתי את משרד המשפטים, את הייעוץ המשפטי, לא שמעתי שום טענה לגבי למה מפלים אותם

דוד קורן:  שמעדיפים למשל לא מוסלמים שיגורו באזור מסוים, אלא שתגור רק משפחה מחמולה מסוימת, שייתנו להם לגור באזור מסוים ויעדיפו אותם על אחרים

דוד קורן:  אני רוצה לקרוא לכם עוד משהו מתוך דברים שנאמרו, שבעיניי הם מאוד חשובים כדי להגיד איך יכול להיות שעל זה לא התקוממו במשרד המשפטים, ואני מדבר אתכם על החלטה שהתקבלה במועצת מקרקעי ישראל

דוד קורן:  למה מעדיפים יישובים ערביים עד 30,000 נפש? מהסיבה הזאת שאני הולך לקרוא לך

דוד קורן:  אתה גר באורנית, אתה צריך להבין את זה

דוד קורן:  למה מעדיפים? כי מדיניות הקצאת הקרקע למטרות מגורים ביישובי מיעוטים מכירה ונותנת משקל לזיקה הקהילתית, תרבותית ונפשית-רגשית של בני יישוב אל אדמת היישוב בו נולדו, התחנכו ובגרו ואשר בו הם מתגוררים לאורך שנים בחיק משפחתם וקהילתם

דוד קורן:       מה יותר מתאים לקהילתיות? זה מתאים להם, עד 30,000 נפש

דוד קורן:  למה לא מתאים לכל קהילה אחרת?     

אוהד טל: אולי נתקן את החוק שלנו, נכתוב 30,000 נפש

אוהד טל:  אולי זאת ההצעה

דוד קורן: אני לא ביקשתי 30,000, אבל זו החלטת מועצת מקרקעי ישראל שמאפשרת נכון לעכשיו באזור חיפה והצפון עד 100%

דוד קורן:  זאת אומרת, 75% בצפון ובחיפה נדמה לי עד 75% של קליטה של בני מקום

דוד קורן:  אז איך יכול להיות שיש כאן חשיבה אחרת של משרד המשפטים שהוא רואה 400? ואם יהיה 800 חלילה, מה זה יעשה?     

דני עברי: הבעיה היא לא כניסה של בני מקום, אלא הדרה של מי שלא בן מקום

אוהד טל: שוויון זה מושג יחסי, מסתבר

דוד קורן: אני קודם כל מברך על העניין ואני חושב שצריך לקדם את זה, כי יש לנו בעיה של דמוגרפיה שלילית באזור הצפון בעיקר, וזה דחוף לקדם את החקיקה הזאת

דוד קורן:  תודה לכם

ניב יערי: אני יכול להתייחס? כי נשאלתי באופן ישיר

אוהד טל: בבקשה

ניב יערי: בני מקום, כמו שאמרתי קודם, הוא סוגיה שעצם הכניסה שלה בזווית המשפטית היא שונה קצת

ניב יערי:  צריך לשים לב, נאמרה פה הדוגמה של המגזר הלא יהודי, אבל בני מקום הוא לא משהו ששמור רק למגזר הלא יהודי

ניב יערי:  יש בהחלטות מועצת מקרקעי ישראל שורה של מקרים שבהם ניתן לתת לבני מקום, לרבות מחיר מטרה, מה שמוכר כמחיר למשתכן בגלגול הקודם שלו, שמאפשר בערים

ניב יערי:  אפילו במרכז הארץ יש העדפה לבני מקום

ניב יערי:  הדבר הזה נובע גם מהיבטים תכנוניים ושמירה על מה שאנחנו קוראים ג'נטריפיקציה, למנוע את זה שכולם יצאו וייכנסו במקומם אנשים אחרים

ניב יערי:  כמו שאמרתי קודם, אפשר לבדוק אפשרות של בני מקום במקומות נוספים

ניב יערי:  אבל זה אחר לגמרי מוועדת קבלה

אוהד טל: בסדר גמור

אוהד טל:  ראש המועצה האזורית מנשה, בבקשה אדוני

אילן שדה: אני כמובן מברך על הדיון

אילן שדה:  כבוד השרה הייתה אצלנו בסיור, מה שנקרא גבעות עירון, חלק מהיישובים

אילן שדה:  אני מסכים עם כל דבריה פרט לכך שאמרת שלפני 10 שנים נראינו אחרת

אילן שדה:  לי אומרים הפוך

אילן שדה:  אני כבר 31 שנה בתפקיד, אז זה בסדר

מטי צרפתי הרכבי: הוא נבחר בבר מצווה

אילן שדה: יש אצלנו יישובים ערביים ויהודיים, כפרים ומושבים דתיים וחילוניים

אילן שדה:  כל מדינת ישראל נמצאת אצלנו וחיה בתוך המועצה בצורה טובה

אילן שדה:  אני יכול לומר שהיישובים הכפריים הערביים שלנו, שאנחנו באים להוסיף להם על חשבון קרקע של חלק מהיישובים היהודיים במסגרת תוכניות מתאר, אומרים רק דבר אחד: אנחנו מוכנים להוסיף קרקע במידה שזה יהיה לבני המקום בלבד

אילן שדה:  עומדים על כך

אילן שדה:  אני יכול לומר שבחלק מהיישובים שלנו כביכול יהודיים חיים גם ערבים, כולל חבר כנסת לשעבר ומשפחתו והבת שלו עם משפחתה ועוד ועוד חיים אצלנו

אוהד טל: אולי בגלל זה יש התנגדות, כי הוא חבר כנסת לשעבר

אילן שדה: אבל היישובים שלנו, גבעות עירון, יושבים גם במקומות רגישים אל מול יישובים פלסטינים ללא גדר, כשהכול פרוץ

אילן שדה:  מדליקים חזיזים לתוך היישובים, זורקים בקבוקי תבערה

אילן שדה:  היישובים נסגרים הרבה פעמים, מפעילים כיתות כוננות ביישובים

אילן שדה:  לא שמעתי כאן על ההיבט הביטחוני, וההיבט הביטחוני בחלק מהיישובים שלנו הוא קריטי שמחייב את הגדלת היישובים

אילן שדה:  ואין מה לעשות, הגדלת היישובים, במקומות האלה במקרה זה, חייבת לעבור ועדות קבלה, כי יישוב מסוים עם מעט אוכלוסייה מקפיצים אותם כמעט כל לילה כי זה מעט אוכלוסייה עם בעיות ביטחון

אילן שדה:  לכן צריך לקחת גם את הנושא הביטחוני בחשבון, במיוחד לגבי אותם יישובים שנקראים גבעות עירון

אילן שדה:       הקהילתיות היא דבר חשוב

אילן שדה:  אני חושב שכל המועצות האזוריות הגיעו לכך שהקימו אצלם מחלקות לחיזוק הקהילתיות היישובית

אילן שדה:  היישובים מאוד מתבגרים

אילן שדה:  גיל התושבים במדינה, בכל העולם, עולה

אוהד טל: הגיל של ראשי המועצות ושל השרים לא, אבל היישובים מתבגרים

אילן שדה: אין מה לעשות, זה קורה

אילן שדה:  דבר נוסף, שמעתי את חבר הכנסת יוסף מדבר על קרקעות

אילן שדה:  אין כפר או עיר ערבית שכנה לנו שבמסגרת תוכנית כוללנית, במסגרת תוכניות מתאר, לא הועברו אליה קרקעות לצורך המשך התפתחות ליישוב הערבי

אילן שדה:  לא רק זה, אנחנו הקצינו כ-1,000 דונם במועצה לאזור תעשייה משותף לנו וליישובים הערביים באזור

אילן שדה:  מירב הארנונה שתתקבל משם תהיה ליישובים הערביים על פי אוכלוסייה, ולכן כך צריך לראות את הדברים ולא להלביש אותם בדברים קיצוניים כפי שאנחנו פה מנסים להלביש אותם

אוהד טל: תודה רבה, אדוני

אוהד טל:  חברת הכנסת מטי צרפתי הרכבי, בבקשה

מטי צרפתי הרכבי: תודה, אדוני היושב-ראש

מטי צרפתי הרכבי:  שלום לכל עמיתיי מהגלגול הקודם

מטי צרפתי הרכבי:  אין לי הרבה להוסיף על דברי ראשי המועצות האזוריות

מטי צרפתי הרכבי:  רק אגיד בקצרה

מטי צרפתי הרכבי:  למדינה יש אינטרס לעבות את המגורים בפריפריה

מטי צרפתי הרכבי:  משאב הקרקע מוגבל, מרכז הארץ צפוף, יש אינטרס לעבות

מטי צרפתי הרכבי:  בתיקון 8 הוגדרו קריטריונים שמטרתם הייתה למנוע הפליה, והעדות היא שבפועל 97% אכן נקלטים

מטי צרפתי הרכבי:  לכן קשה לומר שיש כאן אלמנטים של היעדר שוויון

מטי צרפתי הרכבי:  בפרקטיקה זה מה שהחיים מלמדים, שיישובים שהגיעו ל-400 מפסיקים תכנון, מפסיקים שיווק, מפסיקים צמיחה

מטי צרפתי הרכבי:  זה מה שקורה בפועל

מטי צרפתי הרכבי:  ואז יש ההזדקנות

מטי צרפתי הרכבי:  אני חושבת שאחריות המדינה היא בסוף למצוא את המנגנון שימשיך את הצמיחה של היישובים

מטי צרפתי הרכבי:       אני מסכימה עם אילן, הנושא של קהילתיות מעסיק מאוד את המרחב הכפרי על כל ההיבטים שלו, יישובים יהודיים, ערביים

מטי צרפתי הרכבי:  בכלל לא ברזולוציה הזאת

מטי צרפתי הרכבי:  בסוף מי שבוחר לגור בפריפריה מבין שחלק מהחיים בפריפריה יש האלמנט הקהילתי

מטי צרפתי הרכבי:  זאת בחירה מושכלת כשגרים בפריפריה להיות חלק מקהילה, ואנחנו צריכים לתת את המנגנונים לקיים קהילות שאנשים יישארו בהן

אוהד טל: תודה רבה, גברתי

אוהד טל:  חברות הכנסת, אתן רוצות?     

שרן השכל: באתי בעיקר לשמוע

אוהד טל: בסדר גמור

אוהד טל:  נציגי יובלים, יהודית אוליקר ויואב שדה, בבקשה

יהודית נאות: תודה

יהודית נאות:  רציתי לשתף אתכם, עם כל הדברים החשובים שנאמרים פה, בפן אישי מתוך יובלים

יהודית נאות:  אני רוצה לגעת בשני דברים

יהודית נאות:  מה זה קהילתיות בשבילי? עליתי לפני 40 שנה ליישוב, תלתלים הפכו שיבה בינתיים

יהודית נאות:  ואם אני פותחת את הטלפון יש לי כ-20 קבוצות ווצאפ מתוך הרבה עשרות אחרות שיש ביישוב, מקבוצת טרמפים שילד הפסיד את ההסעה לבית הספר במשגב, אם יש מישהו שנוסע לכיוון כי לא רוצים שהם ייסעו בטרמפים סתם, ועדת הוותיקים וכו'

יהודית נאות:  יש לנו המון ועדות, הכול בהתנדבות

יהודית נאות:  ועדת תרבות, ועדת פינת חי, ועדת נוער הקדושה שדואגת למה לעשות עם הנוער ביישוב אחר הצהריים כשהם באים מכל המסגרות

יהודית נאות:  וזה לא קל לקיים יישוב קהילתי, ומי שבא ומצטרף אלינו לגור איתנו ברור שאנחנו רוצים ומבקשים שהוא יהיה שותף לכל הפעילות הקהילתית הזאת

יהודית נאות:  כי אחרת היישוב מתרוקן מתוכן ומאפשרות לחיות אפילו

יהודית נאות:  יש ועדת צעירים מחברים שבעת צרה או בעת לידה תומכים ומביאים

יהודית נאות:  המון דברים קהילתיים

יהודית נאות:  המון חגים אנחנו חוגגים ביחד

יהודית נאות:  מכירים אחד את השני וגדלים בהדרגה

יהודית נאות:       הדבר השני שאני רוצה לספר זה מה עשה הנושא הזה של ה-400 לנו ליובלים

יהודית נאות:  אנחנו עלינו ליישוב, היינו 80 משפחות ומאז צמחנו

יהודית נאות:  ב-2014 החלטנו לקלוט משפחות כשהגענו למספר 340, ואז היה ברור שאנחנו קרובים ל-400

יהודית נאות:  התחילה תנועה בתוך היישוב והתקבלו החלטות בתוך היישוב לא להמשיך לעשות קליטה

יהודית נאות:  למעשה נכנסנו למן סטגנציה, עד שהייתה ממש פריצה של בנים שרוצים לחזור ולחץ ציבורי מאוד חזק

יהודית נאות:  אמרנו: בסדר, נקלוט 30, בא עוד שלב

יהודית נאות:  אנחנו עכשיו על סף ה-400 והטיעונים שהועלו לא להמשיך בקליטה הזאת היה הסיפור הזה של ה-400

יהודית נאות:  אם החוק הזה יתקבל, הוא יאפשר לנו להמשיך ולקלוט בני מקום

יהודית נאות:  כשאנחנו אומרים בני מקום אנחנו מתכוונים גם בנים שנולדו ביובלים, גם בנים שנולדו במשגב וגם משפחות שוכרות מכל הארץ שבאות ויודעות מה זה יישוב קהילתי, וכבר תורמות ונתרמות בזה שהם גרים אצלנו ביישוב

יהודית נאות:  חוק מאוד חשוב, מאוד מבורך

אוהד טל: תודה רבה, גברתי

אוהד טל:  יואב, בבקשה

יואב קיש: אני 31 שנה ביובלים

יואב קיש:  אתייחס לנושא השם, ועדת קבלה, ועדת קליטה וכו'

יואב קיש:  אני חושב שמדובר על תהליך בחינה הדדי או תהליך בדיקה הדדי

יואב קיש:  אני יכול לספר מהצד שלי

יואב קיש:  כשאשתי ואני חיפשנו יישוב, עברנו בכמה יישובים במשגב, ידענו את האזור שאנחנו רוצים, אבל השאלה היא מה מתאים יותר

יואב קיש:  היישובים אולי נראים אותו דבר, אבל הם ממש לא אותו דבר

יואב קיש:  אופי היישוב הוא שונה, צורת ההתנהלות היא שונה

יואב קיש:  לכן בתהליך שבו יש קבלה, לפעמים פגישות עם משפחות וכו', זה תהליך שלם ולא רק צוות שיושב שרירותית ומחליט אם אני נראה לו נחמד או לא, בתהליך הזה שני הצדדים בוחנים זה את זה

יואב קיש:  אתה רוצה לראות האם באמת מתאים לך לבוא ולהשפיע ולהיכנס

אוהד טל: לא זוכר מי הגדיר את זה כתהליך ועדת התאמה יישובית

יואב קיש: זו התאמה דו-כיוונית

יואב קיש:  אנחנו כזוג פסלנו לעצמנו חלק מהיישובים כי הבנו שהם לא מתאימים לנו, שהאופי של היישוב לא מתאים לנו ולא נוכל להשתלב בהם בצורה הנכונה

יואב קיש:  ולהפך

יואב קיש:  כי הקריטיות של העובדה שיש לך מצד אחד הזכות לשלוט הרבה יותר על החיים שלך, זה לא שהכול מתנהל על ידי המועצה או על ידי משרדים חיצוניים

יואב קיש:  אם אנחנו לא נשלם מיסים לא יהיה לנו

יואב קיש:  רמת הגינון ביישוב תלויה בהחלטה של החבר'ה כמה כסף שמים כל חודש בשביל עצים

יואב קיש:  זאת הרמה שבה הדברים מתנהלים

יואב קיש:  יהודית הזכירה דברים נוספים

אוהד טל: אתה אומר, הדברים האלה דורשים תהליך שמאפשר לייצב את הקהילה בעצם

יואב קיש: בהחלט

יואב קיש:  זה לא עניין עדתי או גזעני ולא שום דבר, זה עניין של התאמה לאופי יישוב ספציפי

יואב קיש:  אני חושב שדני יכול לתאר את המגוון הגדול מאוד של יישובים שיש במשגב וגם במועצות אחרות

אוהד טל: תודה רבה, אדוני

אוהד טל:  נציגי רשות מקרקעי ישראל, בבקשה

גלית ויטנברג: בוקר טוב

גלית ויטנברג:  אני מנהלת האגף החקלאי, ואני גם נציגת רמ"י בוועדת ההשגות

גלית ויטנברג:  אין לנו עמדה מעבר לעמדת הממשלה התומכת בקידום החוק בתיאום

גלית ויטנברג:  אני כן יכולה להגיד, בגלל שאנחנו מרכזים את ועדת ההשגות, מזכירות הוועדה יושבת אצלנו

גלית ויטנברג:  ככל שיידרשו נתונים בהיבט הזה אנחנו יכולים לסייע בזה

גלית ויטנברג:       אני רוצה להצטרף למה שאמרה נציגת משרד החקלאות

גלית ויטנברג:  ככל שאנחנו מגדילים את זה, יכול להיות שאנחנו נצטרך גם לשקול את המנגנון לאיזשהו מנגנון ועדת השגות עצמאי

טל גטרר: אני מהייעוץ המשפטי

טל גטרר:  יש לנו הערות מסוימות או דיוקים לגבי הנוסח

טל גטרר:  אני מניחה שבשלב הבא של הדיון על הנוסח אנחנו נתייחס אליהם

אוהד טל: אם תוכלו להעביר את זה לוועדה כבר עכשיו זה יהיה מצוין

טל גטרר: בסדר

אוהד טל: תודה רבה

אוהד טל:  אדון רובין, בבקשה

איל בן ראובן: בוקר טוב

איל בן ראובן:  אני מארגון לב הגליל

איל בן ראובן:  תודה רבה על הדיון, תודה רבה אדוני היושב-ראש

איל בן ראובן:  אני אעשה את זה בקצרה

איל בן ראובן:  קודם כל, כמובן ציונות היא לא מילה גסה

איל בן ראובן:  אני אומר את זה לכולנו, גם מימין וגם משמאל

איל בן ראובן:  זה ערך שמוביל את כל מי שיושב בחדר הזה, וחשוב לשים אותו על השולחן ולומר אותו בתחילה

איל בן ראובן:       דבר שני, אני מציע פה לכל נציגי המשרדים להקשיב לשטח, לתושבים שיושבים ולראשי המועצות מימין ומשמאל שמכירים מצוין את האתגר הזה

איל בן ראובן:  זה צורך אמיתי

איל בן ראובן:  הגנים נסגרים, היישובים מזדקנים

איל בן ראובן:  התיקון הזה חשוב ומחזק

איל בן ראובן:  תודה רבה

אוהד טל: תודה רבה, אדוני

אוהד טל:  עמית יפרח, מזכ"ל תנועת המושבים, לא נמצא

אוהד טל:  רמי בר-און, גם לא פה

אוהד טל:  אופיר איטח סנדריי, חברה בקולקטיב מזרחי אזרחי, בבקשה

אוהד טל:  מה זה אומר מזרחי אזרחי?     

אופיר איטח סנדריי: זאת התארגנות של אזרחים מרחבי הארץ

אוהד טל: מה מטרתה?     

אופיר איטח סנדריי: מטרתה להגן על דאגת הציבור, על שלום הציבור

מטי צרפתי הרכבי: מה זה מזרחי?     

אופיר איטח סנדריי: אני מציעה שמי שרוצה יבדוק ברשת את הדברים

אופיר איטח סנדריי:  אני אשמח לדבר

אוהד טל: בבקשה

אופיר איטח סנדריי: אני רוצה להסתכל על המושג הזה ועדת קבלה ולהגיד איפה הוא פוגש איתי גם ברמה האישית, כמי שנולדה וגדלה בדימונה

אופיר איטח סנדריי:  ועדת קבלה זאת סלקציה שהיא מופעלת על ידי אנשים שרוצים לחיות עם אנשים בדיוק כמוהם, אנשים יפים ונכונים

אופיר איטח סנדריי:  הרצון הזה, או הפחד מהשונה, מזינים את הריחוק והשנאה בתוך החברה שלנו

אופיר איטח סנדריי:  ועדות קבלה זה מנגנון שמייצר בסוף מפת מגורים של מקובלים ולא מקובלים

אופיר איטח סנדריי:  מנגנון שפוגע בחופש של אנשים לבחור איפה יגורו, בלי הצדקה

אופיר איטח סנדריי:  כי הסיפור השיתופי הוא כבר לא רלוונטי

אופיר איטח סנדריי:  בסוף המכנה המשותף הוא מכנה של מי שרוצה איכות חיים גבוהה, ואני מבינה את זה

אופיר איטח סנדריי:  הרחבת הפרקטיקה של ועדות קבלה תגביר את הנזק של החוק הקיים

אופיר איטח סנדריי:  ועדות הקבלה יעמדו בשערי הכניסה של מאות יישובים ברחבי הארץ, ואלו ימשיכו להיות מחוץ לתחום לערבים, לאנשים עם מוגבלות, לאימהות חד הוריות, למזרחים ולכל מי שלא בא טוב בעין

אופיר איטח סנדריי:  לא בדקו במחקר הזה שציינתם פה הרבה פעמים את הסטראוטיפים, מי האנשים שנכנסים

אופיר איטח סנדריי:  לא בדקו בכלל את הסינון הראשוני המקדים, מי בכלל מעז לגשת לוועדת קבלה

אופיר איטח סנדריי:  אז הטענה שהיישובים גדלו ולכן נדרש להרחיב את החוק

אופיר איטח סנדריי:  ואני רוצה לשאול איפה זה נגמר, איפה נגמרת הסלקציה

אופיר איטח סנדריי:  מלכתחילה החוק הראשון המקורי ב-2011 עבר רק בזכות שני שינויים, בזכות זה שהקטינו את המכסה ל-400 משפחות במקום 500 וצמצמו אותה לגליל ונגב

אופיר איטח סנדריי:  ועכשיו רוצים לפתוח את הכול, או כי היה משא ומתן על זה ועכשיו רוצים להרחיב, הפרצה נפתחה

אופיר איטח סנדריי:  עד לאן? מה השלב הבא? 4,000 משפחות?     

אוהד טל: שנייה, אופיר

אופיר איטח סנדריי: לא

אופיר איטח סנדריי:  נתת לכולם לדבר יפה, ואני מסיימת

אופיר איטח סנדריי:  מה התוכנית, ערים לבנות וערים שחורות?      

לימור סון הר-מלך: את פשוט לא במקום הנכון

לימור סון הר-מלך:  את היית צריכה להיות במקום אחר ולדבר את אותם דברים

אוהד טל: אופיר, את רוצה שאני אוציא אותך?     

אופיר איטח סנדריי: נתת זכות דיבור, דברי חכמים בנחת נשמעים

אופיר איטח סנדריי:  תאפשר לכולם לדבר

אופיר איטח סנדריי:  אתה לא אפשרת

אוהד טל: גברתי, אני לא רוצה להוציא אותך

אוהד טל:  עוד לא עצרתי לך את זכות הדיבור, אבל אני רוצה לשאול שאלה, מותר לי?     

אופיר איטח סנדריי: כן

אוהד טל: אני מודה לך מאוד

אוהד טל:  אני לא רוצה להפריע לך במונולוג המרגש, אני רק רוצה לשאול האם יש נתונים שעומדים מאחורי המונולוג המרגש, כיוון שעד עכשיו שמענו נתונים שמצביעים על כך שכל מה שאת אומרת פשוט לא קשור למציאות, או שבאת לפה לתת פואמה לארכיון

אופיר איטח סנדריי: יש מחקרים שאפשר לפתוח בוויקיפדיה תחת המושג ועדת קבלה

אוהד טל: הדיון לא מתנהל בוויקיפדיה, הוא מתנהל כאן

אוהד טל:  אני שואל שאלה פשוטה, האם יש נתונים שעומדים מאחורי המונולוג המרגש, או שזה רק לצורך ההצגה לתקשורת

אופיר איטח סנדריי: יש נתונים, אבל אני מדברת על זה שיש סינון ראשוני שמתחיל עוד קודם לכן באיך שזה נראה

אופיר איטח סנדריי:  מי מעז מאופקים ללכת ולנסות להתקבל לקיבוץ? למה בכלל יש קבלת קבלה?     

לימור סון הר-מלך: נראה לי שזה לא מה שמטריד אותך

אוהד טל: חברים, אני מבקש מכולנו לחזור

אופיר איטח סנדריי: כשמשהו לא מוצא חן בעיניכם אתם עוצרים את האנשים מלדבר

אופיר איטח סנדריי:  אני רוצה להשלים את מה שיש לי לומר

אוהד טל: אני אתן לך להשלים את דברייך

אוהד טל:  אני שואל שאלה פשוטה

אוהד טל:  את באה לכאן וזורקת לחלל האוויר טענות מטענות שונות

אוהד טל:  אני שואל האם יש לך נתונים שמגבים את הטענות שאת משמיעה כאן

אוהד טל:  שאלה פשוטה, אפשר תשובה של כן או לא?     

אופיר איטח סנדריי: אני לא ערכתי את המחקרים בעצמי, אבל יש מחקרים שאני יכולה להראות אחר כך למנהל הוועדה שמראים שהייתה הפליה, וההפליה הזאת הייתה על רקע מוצא

אוהד טל: אתן לך להשלים עוד דקה ונעבור הלאה

אופיר איטח סנדריי: תודה

אופיר איטח סנדריי:  הצעת החוק להרחבת פעילות ועדות הקבלה היא מהלך שלא רק משמר את המצב החברתי על הפערים החברתיים הכלכליים בו, אלא יביא גם להעמקה שלהם, להמשך של צבירת כוח ומשאבים אצל אלה שיש להם ולהמשך הדרה של קבוצות בחברה הישראלית מהמרחב הכפרי

אופיר איטח סנדריי:  אנחנו עדים לשיתוף פעולה היסטורי בין אליטות ישנות לאליטות מתנחלות שעושות יד אחת בשם מצוקת הדיור על חשבון הציבור

אופיר איטח סנדריי:  במקביל להרחבה הזאת דוחפים לביטול תקרת ההנחה בשיווק קרקעות ליישובים חזקים בפריפריה ומביאים לחיזוק הסגרגציה במרחב

אופיר איטח סנדריי:  אסור לתת לעיוות הזה שהחל עם קום המדינה להמשיך לגדול

אופיר איטח סנדריי:  ועדות קבלה הן מנגנון מדיר, מפלה, פוגע בערך השוויון שסוגר את האפשרות בפני אנשים רבים לבחור איפה אני יכולה לחיות

אופיר איטח סנדריי:  ההרחבה שלו היא פגיעה אקוטית בשוויון וביכולת הבחירה

אוהד טל: תודה רבה, גברתי

אוהד טל:  אני כמזרחי גאה מוחה על הדברים שאמרת כאן עכשיו

לימור סון הר-מלך: גם אני

אוהד טל: מצוין

אוהד טל:  בחטיבה להתיישבות מבקשים את זכות התגובה, בבקשה

מטי צרפתי הרכבי: הגאה זה בגלל חודש הגאווה, אדוני?     

אוהד טל: חשבתי שיש בינינו קשר טוב, חברת הכנסת צרפתי

אוהד טל:  את רוצה לסבך אותי

מטי צרפתי הרכבי: שלא ישעמם לנו היום בוועדה

אוהד טל: נציג החטיבה להתיישבות, בבקשה

אופיר צימרינג: תודה רבה

אופיר צימרינג:  אני אחזור מעט על דברים שנאמרו בתחילת הדרך, כי אני מבין שחלק מהדברים שנאמרו כרגע – או שלא הקשיבו או שלא היו כאן

אוהד טל: לא, זה היה נאום לתקשורת

אוהד טל:  יש מצלמות, אז אנשים רוצים תשומת לב

אופיר צימרינג: אני מנהל את חטיבת חברה וקהילה בחטיבה להתיישבות

אופיר צימרינג:  מאחוריי יש כל אנשי המקצוע נגב, גליל, יהודה ושומרון בכל ועדות הקבלה

אופיר צימרינג:  מה שנאמר כאן לא מחובר למציאות שאנחנו מכירים בצורה מאוד פשוטה

אופיר צימרינג:  97

אופיר צימרינג: 5% - - -          

קריאה: כי לא צריך ועדות קבלה

אוהד טל: גברתי, את רוצה לצאת?      

קריאה: מה זו החוצפה הזאת?     

אוהד טל: איזה יופי, הצגות

אוהד טל:  נפלא

אוהד טל:  אנחנו מודים לך על ההצגה

אוהד טל:  כן, אדוני

אופיר צימרינג: 97

אופיר צימרינג: 5% ממי שניגש ומגיע לוועדת הקבלה מתקבל

אופיר צימרינג:  יש האחוז הנותר שמגיע לוועדת ההשגות ולרוב גם הוא נכנס

אופיר צימרינג:  מי אותם אנשים שניגשים? אופיר אמרה – גם אני אופיר וגם אני נולדתי בדימונה, ואני בחרתי לגור בירוחם

אופיר צימרינג:  אני חי בעבודתי המקצועית במרחב הכפרי כבר לא מעט שנים, וזה לא מחובר בעליל למה שאני מכיר

אופיר צימרינג:  אני מכיר אפילו תנועה הפוכה של הגעה מהמרחב הכפרי למרחב העירוני

אופיר צימרינג:  יש מקום לכולם בשני המקומות, כל אחד בוחר את המרחב הקהילתי המתאים לו

אופיר איטח סנדריי: כי לא צריך ועדת קבלה לעיר

אוהד טל: גברתי, עוד פעם אחת את תיכנסי בדברי מישהו, את תצאי החוצה באופן מיידי

אופיר צימרינג: חלק מהסיפור האישי שלי הוא בדיוק בעניין הזה

אופיר צימרינג:  גם אני נולדתי בדימונה ובחרתי לגור בירוחם, ובדרך ניהלתי את היישובים במועצה האזורית רמת הנגב, גם חדשים וגם כאלה שהתפתחו

אופיר צימרינג:  אני לא זוכר שום דבר ממה שנאמר כאן במציאות

אופיר צימרינג:  הרוב המוחלט התקבלו, מי שלא התקבל אנחנו מצאנו את הקהילה המתאימה לו בשותפות

אופיר צימרינג:  בפעם האחת שהגענו לבית המשפט העתירה נדחתה

אופיר צימרינג:  זאת לא המציאות שאני מכיר, מה שנאמר פה קודם

אופיר צימרינג:  מאוחר יותר ניהלתי את אזור נגב בחטיבה להתיישבות, נכנסנו גם ליישובים בדואים, חבל שחברי הכנסת הבדואים שהיו כאן יצאו מהאולם, ובכל המועצות האזוריות בנגב

אופיר צימרינג:  מה שנאמר כאן לא מחובר למציאות

אופיר צימרינג:  אנשים מאופקים, משדרות, מנתיבות, יוצאים ומגיעים

אופיר צימרינג:  אין כאן שמות משפחה כאלה או אחרים

אופיר צימרינג:  אבא שלי צימרינג, אימא שלי אזולאי, ואני רואה את כולם

אופיר צימרינג:  דרך אגב, אם כבר אמרתי את שם משפחתי, המונח סלקציה שנאמר פה כמה פעמים מאוד לא מתאים

אוהד טל: תודה, אדוני

אוהד טל:  בבקשה, שרן

שרן השכל: יש משקעים עדתיים, אין ספק, ויש דברים שצריך לעשות ולאורך ההיסטוריה נעשו עוולות ויש תיקונים

שרן השכל:  אבל הניסיון הזה לפתוח את השסע הזה פעם אחר פעם, שבאמת פוליטיקאים שלא נמצאים פה בחדר הזה מנסים לעשות על זה סיבוב פוליטי פעם אחר פעם, הוא כואב עוד יותר

שרן השכל:  הוא כואב, כי בסוף אותם מבקשים שאנחנו, הילדים או הנכדים, ישלמו את המחיר של מה שסבא וסבתא עשו לפני 30 שנה, 40 שנה, 50 שנה, לא משנה מתי

שרן השכל:  והיום הם רואים קבלנים, עורכי דין, רופאים, עם כל שמות המשפחה, בכל הצבעים, בכל האזורים

שרן השכל:  וזה עצוב הניסיון הזה לפתוח את זה פעם אחר פעם

שרן השכל:  באותו אזור ראשי מועצות – שי חג'ג', תמיר עידן – ראשי מועצות מכובדים מהאזור

שרן השכל:  קשה לי להאמין שהם יעשו סלקציה למזרחים

שרן השכל:  הם קיבלו אליהם מפעל מטורף, עלי נגב, של אנשים עם מוגבלות, אצלם במועצה

שרן השכל:  מכל הארץ מנסים להגיע לשם אנשים עם מוגבלות

שרן השכל:  משהו מטורף

שרן השכל:  הם השקיעו שם הון עתק

שרן השכל:  אז לבוא ולהגיד שלאנשים עם מוגבלות יש סלקציה ומזרחים והכול – לי אישית זה כואב, כי אני מרגישה שכן נעשה עוול

שרן השכל:  אני יודעת, יש לי משפחה לא קטנה בקריית גת ובקריית מלאכי, מהצד של אימא שלי, אני מכירה את זה

שרן השכל:  אין לי ספק שכל אחד ואחד יכול היה להיות עורך דין או רופא, אבל שמו אותם במפעלי ברזל

שרן השכל:  אבל מי צריך לשלם את המחיר, הנכדים שלהם? היום אנחנו כולנו חצי-חצי, אנחנו דור של גם וגם

שרן השכל:  הנכדים של כולם הם מיש-מש של הכול, וזה היופי בחברה הישראלית

שרן השכל:  בואו נחבק את זה, בואו נאחד את זה

שרן השכל:  תפסיקו כבר לשסות ולפתוח את הפצעים האלה

שרן השכל:  בואו נראה איך אנחנו מתגברים על זה, איך אנחנו בונים חברה ישראלית אמיתית, בלי אני מרוקאי ואני אשכנזי ואני ככה ואני ככה

שרן השכל:  אנחנו ישראלים

שרן השכל:       הבת שלי חזרה מהמימונה

שרן השכל:  המימונה זה החג האהוב עליי, מאז שאני קטנה

שרן השכל:  הבת שלי היא בת שנתיים וחצי, פעם ראשונה הייתה במימונה

שרן השכל:  כל הדרך אנחנו שומעים פיפריפטי, פריפטי, התחילה לשיר באוטו

שרן השכל:  היא הגיעה הביתה ואימא שלי שאלה אותה: יעלי, מה את, את מרוקאית? והיא השיבה לה: אני לא מרוקאית, אני יעל

שרן השכל:  אמרתי לה: יעל, את צודקת, את לא מרוקאית, את ישראלית

שרן השכל:  מי שישאל אותך, את ישראלית, כי זה הכי חשוב

אוהד טל: תודה רבה, גברתי, על הסיפור המרגש

אוהד טל:  חברת הכנסת לימור סון הר מלך, זכות הדיבור האחרונה

לימור סון הר-מלך: אנחנו דנים פה כמו תמיד, כמו הרבה דיונים שנעשים בכנסת ישראל, על המובן מאליו

לימור סון הר-מלך:  אנחנו יושבים פה ממוזג, מעונב, אבל יש שטח, והשטח מספר סיפור מאוד מאוד עצוב ומאוד מאוד כואב ומאוד מאוד עגום שאני חושבת שהוא תוצר של הירדמות בשמירה

לימור סון הר-מלך:  יש שטח

לימור סון הר-מלך:  לראות פה בכל הדיונים האלה על קצת להגדיל – תראו את המציאות ההזויה הזאת

לימור סון הר-מלך:  מדברים פה על להגדיל קצת את ההתיישבות היהודית, קצת

לימור סון הר-מלך:  היום בגליל זה 1 ל-18

לימור סון הר-מלך:  שיהיה מאוזן

לימור סון הר-מלך:  ישבו פה חברי כנסת, משפטנים, וידונו איך זה פוגע וועדות קבלה

לימור סון הר-מלך:  שימו לב על מה אנחנו דנים

לימור סון הר-מלך:  מה, שנתעורר מחר ונראה את המציאות הזאת מתפוצצת לנו בפרצוף? זו המדינה שלנו, זו הארץ שלנו

לימור סון הר-מלך:  אסור לנו להתבלבל

לימור סון הר-מלך:  לשמוע קולות כאלה ואחרים שמדברים בשם – אני חושבת שהשוויון הוא חשוב, וחשוב לראות כל אדם בפני עצמו ולדון כל אדם בפני עצמו

לימור סון הר-מלך:  אבל זה לא הסיפור שעולה כאן

לימור סון הר-מלך:  זה סיפור אחר שמכוסה במסכה, במסווה

לימור סון הר-מלך:       לא הייתי פה, אבל ישבו פה חברי כנסת ערבים שבאו להתנגד, כבשת הרש

לימור סון הר-מלך:  הם באו להתנגד לכבשת הרש

לימור סון הר-מלך:  אני חושבת שאין חולק בפני מי שיושב כאן על הצורך ועל הקריטיות

לימור סון הר-מלך:  דיברו פה על צורך ביטחוני, אסטרטגי, ואני אומרת מעל הכול, צורך אידיאולוגי אמיתי של יישוב הארץ, של ציונות, של ריבונות על ארץ ישראל

לימור סון הר-מלך:  אני לא כבר לא מדברת על זה שבואו נראה את המשפטנים יושבים שם

לימור סון הר-מלך:  הייתי בשבוע שעבר בתצפית על בקעת נטופה, אלפי דונמים שנכבשים כיבוש זוחל, חקלאים שמאבדים את האדמות שלהם כי מישהו בא בבריונות וסחט אותם ולקח פרוטקשן, ובאיזשהו שלב הם נכנעו

לימור סון הר-מלך:  לראות את המראות האלה ולעמוד מנגד ולהגיד: טוב, שולחן הניתוחים, בואו ננסה לנתח את האירוע הזה – תראו כמה זה מעוות, תראו כמה חוסר היגיון יש במציאות הזאת, תראו כמה המציאות זועקת ואף אחד לא עוצר להגיד: רגע, אבל המלך הוא עירום

לימור סון הר-מלך:       אני כל כך שמחה ומברכת על הצעת החוק הזאת, שהיא חשובה

לימור סון הר-מלך:  יש לה חשיבות עליונה בראש סדרי העדיפויות שלנו, להחזיר את המציאות

לימור סון הר-מלך:  זה קרב מאסף, אבל לפחות למציאות שפויה, קצת איזון

לימור סון הר-מלך:  תודה רבה

אוהד טל: תודה רבה, גברתי

אוהד טל:  אנחנו מסיימים את הדיון

אוהד טל:  חשוב לי לומר, לא כולם פה מכירים אותי אבל יש כאלה שכן היו אצלי בדיונים קודמים

אוהד טל:  אני ממש לא מאלה שחייבים שיסכימו איתי בכל דבר

אוהד טל:  אומנם בהצעת החוק הספציפית הזאת רוב רובם של חברי האופוזיציה, חברי הוועדה, תומכים בהצעת החוק, אבל בהחלט שהיו חוקים שהיו לי ויכוחים עם חברי האופוזיציה

אוהד טל:  תמיד אפשרתי לכולם להשמיע את עמדתם, ובסופו של דבר לנסות להגיע לאיזשהו נוסח חוק מאזן שמכניס את כל השיקולים

אוהד טל:  אבל זה כל עוד השיח מתנהל באופן ענייני

אוהד טל:  לבוא לכאן ולפרוס איזושהי משנה מרגשת יותר או פחות, אבל שהיא מנותקת מבסיס של נתונים, זה לא לבוא באופן רציני

אופיר איטח סנדריי: יש מחקרים, אני אשלח למנהל הוועדה

אוהד טל: גברתי, את שמה לב שאת לא מסוגלת לשמוע? את מאשימה אותי בסתימת פיות ואת לא מסוגלת לשמוע

אופיר איטח סנדריי: יש לך נרטיב שמישהו צודק ואתה לא - - -      

אוהד טל: גברתי, צאי החוצה בבקשה

אוהד טל:  צאי החוצה

אוהד טל:  תודה

אופיר איטח סנדריי: איכס

אוהד טל: איזו גישה נפלאה

אוהד טל:  אני אומר את זה גם לאנשים הבאים בתור שאולי יושבים כאן ולא זכו עדיין בזכות דיבור היום ומוזמנים להגיע לדיונים הבאים

אוהד טל:  אני לא מצפה מאף אחד להסכים עם מה שאני חושב

אוהד טל:  אני רק מבקש לקיים את הדיון באופן ענייני

אוהד טל:  ככל שהדיון ייעשה באופן ענייני, עם נתונים, עם הצגה של העמדות באופן מסודר וענייני ולא כפי שראינו עכשיו, אז אני מבטיח לקבל את הדברים וככל האפשר לנסות להגיע לנוסח חוק שהוא מאוזן ומכניס את כל השיקולים וכל נקודת המבט אל תוך החוק

אוהד טל:  כך באתי עד היום, כך אפעל גם בחוק הזה, ואני מזמין את כולם לפעול ברוח הזאת

ניב יערי: כבוד היושב-ראש, יש לנו נתונים ששכחו קודם להציג

אוהד טל: אנחנו חייבים לסיים

אוהד טל:  לא סיימנו, בשמחה רבה נמשיך ונדון בישיבה הבאה שתתקיים ביום שלישי הבא מהשעה 12:00 ועד השעה 16:00, כך שבאמת יהיה לנו זמן ברווח לקיים את הדיון

אוהד טל:  המיקום המדויק יתפרסם בהמשך

אוהד טל:       תודה רבה לכולם והמשך יום טוב