ועדת הכספים, כנסת 25, פרוטוקול מספר 174, 2023-06-20 00:00

משה גפני: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכספים

משה גפני:  על סדר-היום: הצעת חוק לעידוד תעשייה עתירת ידע (הוראת שעה), התשפ"ג-2023, הכנה לקריאה שנייה ושלישית

משה גפני:  נמצא אתנו מנכ"ל משרד המדע

משה גפני:  אני מניח שאתה תציג את הדברים – זו ישיבת פתיחה, ולאחר מכן אתן לשרת המדע הקודמת, ואת לא מרפה ממני להביא את החוק הזה, אז בבקשה, אדוני המנכ"ל

גדי אריאלי: בוקר טוב, היושב-ראש, חברי הוועדה, כל המצטרפים

גדי אריאלי:  תודה רבה שהזמנת אותנו

גדי אריאלי:  אני רואה, המשרד רואה בהובלת- - -     

משה גפני: בשבוע הבא יהיה פה השר

משה גפני:  הוא לא בארץ

גדי אריאלי: נכון, הוא יחזור מחר לארץ בעז"ה אבל המשרד בהובלת השר אקוניס רואה חשיבות גדולה מאוד לקידום תיקוני החוק האלה שמונחים על השולחן

גדי אריאלי:  הם חשובים להגדלת האפשרות להשקעה בסטארט אפים הצעירים ולהשארת חברות וגם הקניין הרוחני בארץ

גדי אריאלי:  כמובן גיוון שוק האשראי הישראלי, ואני מקווה שבעזרת תיקוני החוק הזאת שיעברו בקריאה השנייה והשלישית בהקדם האפשרי, בעזרת השם, יש לכך חשיבות גבוהה גם ברמה ההצהרתית, ונצא לדרך חדשה

משה גפני: מה יש בחוק הזה? לפני כן אורית

משה גפני:  בבקשה

אורית פרקש הכהן: תודה רבה, אדוני היושב-ראש, ובאמת לשר המדע, לשר האוצר

אורית פרקש הכהן:  ב-15 באוגוסט, כמעט לפני שנה, החוק הזה עבר, שמונח כאן על שולחן הוועדה, קריאה ראשונה

אורית פרקש הכהן:  חוק שקודם עם שר האוצר הקודם דאז איווט ליברמן ובאמצעותי כשרת החדשנות דאז

אורית פרקש הכהן:  כפי שאתה יודע, אדוני היושב-ראש, יצאנו לבחירות, ולא צלח בידינו להשלים את החוק

אורית פרקש הכהן:  ב-15

אורית פרקש הכהן: 12

אורית פרקש הכהן: 22, עוד טרם הקמת הממשלה, פניתי לשר המיועד מר בצלאל סמוטריץ בכתב ובפגישות עוד טרם מונה לתפקידו בבקשה להחלת דין רציפות לחוק הזה שראיתי בו חשיבות מאוד-מאוד גדולה

אורית פרקש הכהן:  כפי שאמר המנכ"ל גדי, הרעיון של החוק הזה, שנוסח וגובש מלא-מלא על ידי גורמי מקצוע בממשלה הן באגף תקציבים והן ברשות המיסים שנים קודם, היה להמשיך להיות מדינה תחרותית כמדינת ישראל לתעשיית ההייטק הישראלית הן בהיבט סביבת המיסוי, הן בהיבטי המימון, הן בהיבטי ההשקעות, ובתקופה שבה פניתי לשר סמוטריץ, אני מצטטת מהמכתב, אני כותבת לו: התעשייה הזו מעסיקה בין 11% ל-14% מהמועסקים במשק – תלוי בספירה

אורית פרקש הכהן:  עובדי ההייטק תורמים לקופת האוצר בישראל למעלה מ-25% עד 30% ממס הכנסה

אורית פרקש הכהן:  תעשיית ההייטק אחראית על מעל מחצית הייבוא של מדינת ישראל

אורית פרקש הכהן:  בשנת 2021, ביציאה מהקורונה, אדוני היושב-ראש, ההייטק הכניס פי שלושה מהסכומים שצפו ברשות המיסים לקופת המדינה

אורית פרקש הכהן:  היה שיא של הנפקות ושל גיוסים

אורית פרקש הכהן:  אנו כממשלה, ראינו, שכשהמדינה משקיעה שקל בתעשיית ההייטק, היא מקבלת חזרה פי שישה או פי שבעה בתקבולים

אורית פרקש הכהן:       הרעיון בחוק הזה הוא אסטרטגי לטווח ארוך

אורית פרקש הכהן:  פעם אחת לטפל בקושי של מימון סטארט אפים בשלבים התחלתיים

אורית פרקש הכהן:  אנו רואים שיש קושי במימון, שהולך ומתגבר

אורית פרקש הכהן:  שנית, תעשיית ההייטק בישראל נתנה קפיצת מדרגה מאוד גדולה, מחברות קטנות שרצות אחרי הכסף לחברות מלאות, גדולות, שמתבססות בארץ כמו פייבר, כמו וויקס שמשקיעות, מעסיקות המון ישראליים ופה טמון הסיפור החברתי כי יכולים להתחיל להעסיק עוד הרבה מאוד עובדים וישראלים מכל גוני הקשת של החברה הישראלית, אז הרעיון הוא לייצר חקיקה, שתיתן תמריצים להשאיר את החברות האלה ישראליות, לבסס אותן בישראל, והרובד השלישי של החקיקה הזו נוגע לבעיות של גיוס ומימון והסרת חסמים במימון

אורית פרקש הכהן:       החוק הזה מטפל בכול

אורית פרקש הכהן:  נשאיר לגורמי המקצוע להציג את הנושאים הללו, אבל אני רוצה לומר מילה לך, אדוני היושב-ראש

אורית פרקש הכהן:  אם הדברים שכתבתי אז לשר האוצר היו נכונים, היום יש חשיבות כפולה ומכופלת שאנו בוועדה נשלים את המלאכה ושהממשלה הזו תחוקק את החוק הזה, כי מה קרה מאז לצערי, מבחינת הסביבה הכלכלית העולמית

אורית פרקש הכהן:  אנחנו בסביבת ריביות מאוד גבוהות, שוק ההנפקות ברחבי העולם, לרבות בחברות הטכנולוגיה, עצר

אורית פרקש הכהן:  יש האטות בגיוסים, יש קושי בגיוסים, ובעצם הרגישות של כל שוקי הטכנולוגי וגם בישראל למיזוגים ורכישות רק התגברו

אורית פרקש הכהן:  80% מהחברות הישראליות בשנת 2023 מתאגדות בחו"ל וזה אדוני הפסד לא רק של מוח ישראלי אלא גם של מיסים עתידיים

אורית פרקש הכהן:  יש גם עלייה בפיטורים בהייטק, ואנו בעצם בסביבה הרבה יותר מאתגרת בהייטק

אורית פרקש הכהן:      אני רוצה לומר לך תודה אישית גדולה גפני

אורית פרקש הכהן:  אני יודעת שהוועדה הזו עמוסה בהמון חוקים ובכל זאת החלטת לתת מקום לחוק הזה בעדיפות גבוהה ישר אחרי התקציב

אורית פרקש הכהן:  אני מודה לך

אורית פרקש הכהן:  לחוק הזה חשיבות עליונה לכלכלת ישראל ולאזרחי ישראל וזה צריך להיות מחוץ לפוליטיקה

אורית פרקש הכהן:  כפי שאמרתי לך, ניתן לך תמיכה מלאה לחוק הזה בוועדה הזו ואני מודה לך

אורית פרקש הכהן:  תודה רבה

אורית פרקש הכהן:  חשוב מאוד

משה גפני: תודה רבה

משה גפני:  בבקשה, מי מציג את החוק?      

רולנד עם שלם: זה חוק משותף

רולנד עם שלם:  אציג את הפרקים

רולנד עם שלם:  בוקר טוב וחודש טוב ומבורך

רולנד עם שלם:  אנחנו באיחור

רולנד עם שלם:  החוק הזה היה צריך להיוולד לפני כמה שנים

רולנד עם שלם:  בנסיבות כאלה ואחרות הוא נולד רק עכשיו

רולנד עם שלם:  כל יום שעובר והוא לא קיים בספר החוקים, ברמה כלכלית נוצר נזק

רולנד עם שלם:  אציג אותו מלמעלה

רולנד עם שלם:  יש בו שלושה פרקים, והוא בא לטפל במגזר ההייטק, לתת עידוד להמשך הצמיחה של מגזר ההייטק בכל שרשרת מזון שלטו שזה מהסטארט אפ ההתחלתי, החברה הישראלית

רולנד עם שלם:  אנו רוצים שהסטארט אפ שאולי יהפוך להיות אחרי זה הצלחה, יוקם כחברה ישראלית, לעודד את השקעת הישראלים בתוך הסטארט הזה, הישראלי, ואם הסטארט אפ הזה מצליח, לאחר מכן לעזור לו כחברה ישראלית שרוצה להשתלט על חברות אחרות ולצמוח עוד יותר, לעזור לו בהיבטי המס – שהרכישה בדיון בין חברה אמריקאית לחברה ישראלית, מי קונה את מי, שנוכל להכריע שלחברה הישראלית כדאי לקנות את החברה האמריקאית ולא להפך, מה שקרה בשנים האחרונות, ועוד היבט של המימון, איך לממן את המשך הצמיחה של אותן חברות הייטק בעניין שנעזור לגייס הון מעבר להון הרגיל של המשקיעים בתוך מגזר ההייטק להון זר של גופים פיננסיים זרים

רולנד עם שלם:  אסביר עוד כמה דקות במה מדובר

משה גפני: מתי התחלתם לעסוק בחוק הזה?     

רולנד עם שלם: הייתה לו ורסיה קודמת, הוראת שעה שהסתיימה בסוף 2019

רולנד עם שלם:  הוא נולד ב-2011

משה גפני: אני זוכר אז שדיברתם איתי, בגלגול הקודם שלי כיושב-ראש הוועדה

רולנד עם שלם: כן

רולנד עם שלם:  היו לו כמה גלגולים

רולנד עם שלם:  הוא חוקק כהוראת שעה

אורית פרקש הכהן: גם היה בתוקף

אורית פרקש הכהן:  פשוט עכשיו גם מרחיבים אותו

משה גפני: כלומר הם היו בסדר

משה גפני:  אני זוכר שדיברו איתי על זה אז למה הפסקתם? אם פקע, היה צריך להאריכו

רולנד עם שלם: בתקופה ההיא היו הרבה בחירות, וכל פעם שקידמנו – הלך אחורה, וחוזר חלילה

רולנד עם שלם:  טכני

רולנד עם שלם:  לא מהותי

רולנד עם שלם:  למיטב זיכרוני לא היה פה דיון מהותי על לא להאריכו

שולמית אלוני: זה פקע בשנת 2019

שולמית אלוני:  היו כמה בחירות

שולמית אלוני:  לא הביאו את זה

שולמית אלוני:  זה הגיע בכנסת הקודמת

משה גפני: הייתה פה התנגדות באיזשהו שלב?     

רולנד עם שלם: לא

אורית פרקש הכהן: עובדה שזה עבר בקריאה ראשונה

אורית פרקש הכהן:  הסיבה שזה לא הושלם הייתה פוליטית

אורית פרקש הכהן:  לפני הבחירות לא היה לנו רוב בכנסת

ינון אזולאי: תרגיע את היושב-ראש, תגיד לו שהיה בסדר

רולנד עם שלם: כבוד היושב-ראש היה בסדר

חמד עמאר: לכמה זמן הוראת שעה?     

רולנד עם שלם: כרגע ההצעה היא עד סוף 25

רולנד עם שלם:  הייתה אמורה לעבור ב-21' עד סוף 25', אבל בגלל שאנו נדחים כל הזמן, כרגע הוורסיה החדשה היא עד סוף 26'

רולנד עם שלם:  בגלל שהזמן עבר

משה גפני: לכמה שנים אתם רוצים את זה? היום אנחנו כבר ב-23'

משה גפני:  אתם מחכים שיהיו בחירות שוב?     

רולנד עם שלם: לא

משה גפני: בוא נשמע

רולנד עם שלם: הרעיון להפוך את החוק הזה להוראת שעה, מניסיון העבר, טוב שעשינו את זה כהוראת שעה כי עם השנים שחולפות והכלכלה שמשתנה, עשינו התאמות

רולנד עם שלם:  אין פה אהבת להוראת שעה, אם זה ל-25', 26', 27

רולנד עם שלם:  זה לדיון לאחר מכן

רולנד עם שלם:       מה החוק אומר – אני מחלק את זה לשלושה פרקים

רולנד עם שלם:  הראשון, מדברים על משקיע ישראלי בחברה ישראלית שעומד בקריטריונים סטראט אפ בעולם ההייטק

רולנד עם שלם:  כדי לעודד את השקעת הישראלי במניות של אותה חברה באופן קלאסי, כשאני קונה מניות בחברה עלות המניה לא מותרת לצורכי מס אלא בעת מימוש המניה

רולנד עם שלם:  כשאני מוכר את המניה אני עושה את ההשוואה בין כמה מכרתי לכמה קניתי

רולנד עם שלם:  ההפרש הוא הרווח שהוא חייב כמס רווח הון

רולנד עם שלם:  זה הקלאסיקה

רולנד עם שלם:  פה בחוק הזה בדומה לגלגוליו הקודמים, כדי לעודד את ההשקעה מייד במועד ההשקעה, כשבעל המניות מזרים את הכסף לחברה, הוא מייד מקבל בגובה עלות ההשקעה זיכוי מס כנגד הדברים האחרים, כלומר אנו מקדימים – לא נותנים פה עלות נוספת אלא מקדימים אותה עלות מניה, במקום שתותר בניכוי במימוש שלה, כבר עכשיו כאילו נמכרה המניה ואז יכול להשתמש בזיכוי מס כנגד דברים אחרים, לעודד את כניסת הכסף מיידית בתוך אותם סטארט אפים

רולנד עם שלם:  זה בצעד הראשון

רולנד עם שלם:  בצעד הראשון כדי לעודד גם את אותם בעלי ידע- - -     

משה גפני: כלומר כבר בהתחלה מקבל זיכוי מס

רולנד עם שלם: נכון

רולנד עם שלם:  אנו מקדימים את ההכרה של ההוצאה ממועד המימוש למועד ההשקעה

רולנד עם שלם:  זה הצעד הראשון

רולנד עם שלם:  בצעד הראשון יש תת מצב בו המשקיע השקיע, עשה אקזיט, הסטארט אפ שלו הצליח, ועכשיו עם הכסף שקיבל הוא מעוניין להשקיע בסטארט אפ אחר, חדש, לגלגל את הצמיחה הכלכלית של המשק

רולנד עם שלם:  פה אנו מאפשרים לו אם רוצה, להקטין את גובה רווח הון באותו מועד כנגד השקעה בחברה נוספת חדשה

רולנד עם שלם:  מגלגלים את הרווח

ינון אזולאי: כלומר שלא יחשב לו כרווח?     

רולנד עם שלם: בדיוק

רולנד עם שלם:  כשימכור את המניה השנייה, העלות שלו תהיה יותר קטנה כי כבר הכרנו לו בעלות מול התמורה של המניה הראשונה

ינון אזולאי: ואחר כך כשעושה את הרווח הון מהשני? מחשיב לו גם את הראשון או מסתכל רק כשני?     

רולנד עם שלם: לא

רולנד עם שלם:  גמר חשבון

רולנד עם שלם:  בסוף, כל פעם שמקדימים לו את העלות, זה בא על חשבון העתיד

רולנד עם שלם:  בסוף הוא ישלם על כל הרווח

רולנד עם שלם:  אין פה עניין של הקדמה

רולנד עם שלם:  לא עניין של כפל עלות

רולנד עם שלם:  זה הפרק הראשון

רולנד עם שלם:      הפרק השני, ונחשפנו לצורך הזה במהלך השנים, בחסדי השם, הצמיחה הכלכלית, אם פעם היינו בעולם של חברות סטארט אפ בלבד - יש פה כמה נציגים של חברות הייטק שצמחו וצמחו, והפכו להיות במקום הקלאסיקה של פעם, אקזיט למכור את המניות או למכור את ה-IP לחברה זרה, חברות ישראליות שלרוב עם הרבה ציונות רוצות להמשיך להיות חברות ישראליות מלאות ולגדול עוד ועוד, ואז הן לא רוצות לא בעלי המניות ולא החברה להימכר לחברה זרה – לרוב זה יהיה חברה אמריקאית, אבל אז מגיע השלב שהיא גדולה מספיק, ויש גדולה אחרת, יותר גדולה או פחות, שמבחינת הביזנס שווה שיתמזגו, ואז מגיע הדיון המיסויי, מי קונה את מי – האם האמריקאית קונה את הישראלית משיקולי מס עם הטבות המס שיש בדין האמריקאי או להפך

רולנד עם שלם:  בדיונים האלה בשנים האחרונות לצערנו הרב לרוב ההכרעה הייתה בגלל דיני המס האמריקאיים שמאוד עוזרים ותומכים לכלכלה הזו, בהרבה מצבים האמריקאית בלעה את הישראלית ונכון שנשארנו עם פעילות ישראלית מסוימת, עם עובדים אבל מכאן ואילך כל הגידול בורח מהמדינה שלנו

ינון אזולאי: כשאתה אומר לצערנו, אפשר לעשות שינוי בישראל

רולנד עם שלם: הפרק השני נוגע בזה עכשיו

רולנד עם שלם:  הפרק השני הוא היה קיים בוורסיה הרבה יותר קטנה

משה גפני: בחוק הזה אנחנו מגיעים להטבות המס שיש בארצות הברית?     

רולנד עם שלם: לא בדיוק

רולנד עם שלם:  אנחנו עושים התאמות לדין הישראלי כי התאמות המס האמריקאיות יושבות על המיסוי האמריקאי

משה גפני: האם לאדם שרוצה להשקיע, ובוחן את הטבות המס בארצות הברית ואת הטבות המס אצלנו, האם בעקבות החוק הזה יש- - -     

רולנד עם שלם: כן, אנו מזיזים את הגבינה בהיבט הזה

ינון אזולאי: אתה אומר שעד עכשיו הייתה לך בעיה שהחברה האמריקאית קונה את החברה הישראלית

ינון אזולאי:  עכשיו אתה רוצה כביכול להשוות את זה עד כמה שאתה יכול, ואומר: לא משווה את זה

אורית פרקש הכהן: כי השיטות שונות

רולנד עם שלם: אני מציג את ההטבה, ואז תבינו איך זה בא לידי ביטוי בדיון הזה בין שתי החברות

משה גפני: שאלתי בפתיחה, האם אתה מגיע לשוויון?     

רולנד עם שלם: זאת השאיפה

רולנד עם שלם:  אפילו להכרעה לטובתנו

משה גפני: זה נראה בחוק

רולנד עם שלם: הפרק הזה אומר שכשיש חברה ישראלית שרוצה לקנות את המניות של החברה הזרה, שההתלבטות היא לעשות את זה בצורה הזאת או בצורה ההפוכה, שהחברה הזרה תקנה את החברה הישראלית, בדין הכללי, לפני החוק הזה, כשחברה קונה מניות של חברה אחרת, כפי שאמרנו, עלות הרכישה של החברה השנייה לא מוכרת לצורכי מס אלא במימוש

רולנד עם שלם:  רק כשהחברה תמכור את המניות בעוד 10, 20, 30 שנה - היא תקבל את זה כהוצאה מוכרת

רולנד עם שלם:  פה אנו אומרים: לא, היא תקבל את זה כפחת, בצורה של הפחתה על פני חמש שנים, כלומר לעודד, להקטין את חבות המס של החברה הישראלית – כשאת רוכשת חברה זרה בעמידה בכל התנאים של החקיקה - אנו מתכוונים לעולם ספציפי

רולנד עם שלם:  אם עמדת בכל התנאים, עלות המניות תותר כנגד ההכנסה החייבת הישראלית על פני חמש שנים, כלומר מפחית את המס

רולנד עם שלם:  יש קריטריונים שהכנסנו בחקיקה, שזה לא יהיה רק תכנון מס – אני קונה משהו שלא שווה כלום רק כדי לקבל את הטבת המס בזה שיש טכנולוגיה, היא מגדילה את ההכנסה החייבת הישראלית, כלומר אנחנו גם מצפים לצמיחה של החברה בעקבות הרכישה, ואם זה קורה, הטבת המס בזה שעלות המניות מוכרת כהוצאה מוכרת לצורכי מס במשך חמש שנים

רולנד עם שלם:  זה דרמה

רולנד עם שלם:  בארצות הברית בצורה כזו או אחרת – לא ניכנס לדין האמריקאי כי הוא יותר מורכב - זה משהו שקיים עם הרבה הגבלות כבר המון שנים

רולנד עם שלם:  שמענו ובצדק, שבדיונים של רכישה של חברה מול חברה שנייה, הגורם הזה המקביל שלו בדין האמריקאי היה די מכריע מהר מי קונה את מי

יונתן מישרקי: גם שם זה לחמש שנים?     

רולנד עם שלם: בצורה כזו או אחרת

רולנד עם שלם:  אנו מנסים לעשות פה מגבלות כאלה - נציגי החברה יציגו בדיוק את הנקודות

רולנד עם שלם:  אפשר לעשות הטבות אין סופיות

רולנד עם שלם:  אנחנו רוצים למצוא נקודת איזון שמצד אחד, בדיון הזה, הישרלאית תרכוש חזרה

רולנד עם שלם:  מצד שני, זה עולה למשלם המיסים כמה שפחות

רולנד עם שלם:  זה נקודת האיזון שישבנו וחשבנו איך לעשות את זה

רולנד עם שלם:  זה הפרק השני

משה גפני: מה פירוש?     

אורית פרקש הכהן: הציבור מרוויח מזה כי מול הטבת המס נשארת פה חברה ישראלית שמעסיקה עוד ישראלים, שמשלמת מיסים בישראל, גם מרוויחה יותר

רולנד עם שלם: אני מתבטא בשפה של מי שמסתכל בחור של הגרוש ואומר: הטבת מס כרגע, הוצאה מוכרת

רולנד עם שלם:  היא לא הייתה מוכרת לפני

משה גפני: נגיע לפרטים

משה גפני:  רק מה פירוש אנג'לים?     

רולנד עם שלם: מלאכים

חמד עמאר: המהלך השני יביא אותן חברות ישראליות – יכולים לגבור על החסם שהיה, שהיה הולך לאמריקאים?     

רולנד עם שלם: כן

חמד עמאר: ונציגי החברות מתואמים איתם?     

רולנד עם שלם: כן

רולנד עם שלם:  ודאי

רולנד עם שלם:  ישבנו המון זמן

רולנד עם שלם:      החלק השלישי – בעונה בה למגזר ההייטק קשה לגייס כסף - נניח, נגיע למצב כזה בנסיבות כאלה ואחרות, אני מזכיר שעיקר ההון בהייטק משקיע ממשקיעים ישראליים, זרים שמשקיעים תמורת מניות בחברה

רולנד עם שלם:  כשחברה צריכה עוד כסף כדי לממן את פעילותה, כשפונה למגזר הפיננסי, להון זר, הלוואות, אג"חים וכו', בארץ כמעט לא מקבלת מענה כי זה מגזר עם סיכון – מכאן נולד המושג קרן הון סיכון

רולנד עם שלם:  יש סיכון שזה לא יתגשם

רולנד עם שלם:  לכן המגזר פיננסי היחיד שנותר לה לפנות אליו זה בחו"ל, לקבל הלוואות מגופים פיננסיים שכן מכירים את עולם ההייטק בחו"ל, אבל אז, כשאותה חברה ישראלית פונה, היא רוצה בהרבה מצבים, הפנייה להון זר במקום הון עצמי היא כדי להפסיק לדלל את הישראלים, כי כל פעם שאתה מגייס כסף זר באקוויטי, הרכיב הישראלי בשליטה הולך ופוחת

רולנד עם שלם:  החברה הישראלית, יש לה בעל שליטה ישראלי

רולנד עם שלם:  רוצים לשמור את כל הישראליות של זה וכדי לגייס כסף צריך ללכת לבנק

רולנד עם שלם:  הבנק הישראלי לא נותן הלוואה למגזר הזה – הוא מגזר מסוכן, אז הוא פונה לבנק הזר, שכן מכיר את המטריה, אבל אז מתחיל דיון על ריבית ההלוואה

רולנד עם שלם:  הבנק הזר כגוף גדול קובע את תנאיו, ואותה ריבית בדין הישראלי כרגע חייבת במס בישראל

גדי אריאלי: מס במקור

גדי אריאלי:  בארצות הברית זה לא כך

רולנד עם שלם: נכון

רולנד עם שלם:  החברה הישראלית משלמת ריבית לבנק הזר

רולנד עם שלם:  הריבית הזו חייבת במס בישראל

רולנד עם שלם:  אומר הבנק הזר: המס עליך, גברת חברה

רולנד עם שלם:  אותי לא מעניין

רולנד עם שלם:  אני רוצה ריבית נניח 6% נטו

ינון אזולאי: על סמך מה לוקחת את המס? מסתכלת כרווח? כשהוא מביא את הריבית, הוא משלם על הריבית בחו"ל

רולנד עם שלם: אסביר שוב

רולנד עם שלם:  כשזר מפיק ריבית בישראל, הריבית חייבת במס בישראל

ינון אזולאי: את זה כביכול לא אמור לשלם

רולנד עם שלם: לא, אמור לשלם פה

ינון אזולאי: הוא מטיל את הריבית על הישראלי שמשקיע

רולנד עם שלם: יפה

רולנד עם שלם:  בגלל שהריבית חייבת פה והגוף הזר לא מוכן לשלם את המס, הוא מגלגל את זה על הצרכן

רולנד עם שלם:  לכן הוא אומר לחברה- - -     

ינון אזולאי: דווקא זה שיטה ישראלית קלאסית לגלגל על הצרכן

רולנד עם שלם: לא

רולנד עם שלם:  הבנק הזר רוצה ריבית 6% נטו

רולנד עם שלם:  אם יש מס בשיעור 10%, את צריכה לשלם 6

רולנד עם שלם: 6

רולנד עם שלם:  הבנק אומר: אני לא מוכן לקבל 6 פחות 10%

רולנד עם שלם:  בעצם הריבית שלו עולה

רולנד עם שלם:  לכן לחברה הישראלית הריבית יותר יקרה

רולנד עם שלם:  באה החקיקה, פרק ג' באותו חוק, ובכפוף לתנאים שאנו מכוונים לכסף מסוים, למגזר מסוים בתנאים מסוימים, נותן פטור ממס לתושב חוץ, לגוף הפיננסי שנתן את ההלוואה כדי שהריבית שמשלמת החברה הישראלית תהיה יותר נמוכה

אורית פרקש הכהן: אני רוצה לומר לינון בנקודה הזו – בעצם אם חברת ההייטק הייתה לוקחת את ההלוואה בארץ, היא לא הייתה משלמת על הריבית מס, רק כי הולכת למקורות בחו"ל כי בארץ אין לה מענה מצד המערכת הבנקאית היא צריכה לשלם מס

אורית פרקש הכהן:  אתה יודע כמה אנחנו עוסקים פה בכל הנושא של המערכת הבנקאית

אורית פרקש הכהן:  לא יזיק שלמערכת הבנקאית הישראלית תהיה תחרות ממקורות מימון זרים

אורית פרקש הכהן:  נשאלת השאלה, למה אם מישהו לוקח הלוואה מחו"ל הוא צריך דווקא בגל שזה מחו"ל בכלל לשלם מס? החקיקה הזו מבטלת את המיסוי הזה, ואם המערכת הבנקאית תלמד ותתחיל לממן יותר ויותר סגמנטים בתעשייה הזאת, תתחרה- - -     

משה גפני: יש פה נציג הבנקים?     

אורית פרקש הכהן: זה לא דיון על הבנקים

ינון אזולאי: למה הבנקים פה לא נותנים? כי הסיכון גבוה?     

רולנד עם שלם: כן

רולנד עם שלם:  אין התמחות

ינון אזולאי: אם היית נותן לבנקים שאני חושב שאנו בתמימות דעים שלא צריך לתת להם כלום, אם היית נותן להם תמריץ היו רצים לעשות את זה

ינון אזולאי:  כמו שאתה נותן לחברות בחו"ל לבנקים או לאותם גורמי מימון בחו"ל, אומר להם: פה לא תשלמו מס

ינון אזולאי:  אם היית שם את ה-3%, שאומר: אני מסבסד 3% מזה בנוסף, תאמין לי שהם היו רצים הבנקים

חמד עמאר: אם לא נותן להם ערבות, לא ילכו על זה

רולנד עם שלם: שתי הערות

רולנד עם שלם:  הסיכון העסקי, אני חושב שהמס יעזור להם בהיבט של הסיכון העסקי שהכסף יירד לטמיון

ינון אזולאי: אם יודעים להתעסק בזה, גם פה בארץ יידעו, אני מאמין שאחרי כמה שנים זה ייראה אחרת

ינון אזולאי:  אחרי כל מה שאתה עושה עכשיו זה ייראה אחרת ואפשר כן יהיה לקבל הלוואת פה

רולנד עם שלם: יכול להיות אבל נקודה נוספת – אותו שיעור מס שהחקיקה פוטרת אותו כדי לעודד את גיוס הכספים מחו"ל, הוא הרבה יותר נמוך ממה שמשלם בנק ישראלי

משה גפני: למה הבנקים בחו"ל ייתנו הלוואה כאן והבנקים בארץ לא?     

שגיא דגן: שלום, אני מרשות החדשנות

שגיא דגן:  דבר ראשון, מדובר בהלוואות יותר גדולות

שגיא דגן:  הלוואות קטנות, סדרי גודל של מיליוני דולרים בודדים, הבנקים בישראל נותנים

שגיא דגן:  הם גם קיבלו ערבויות לזה בעבר

שגיא דגן:  בסוף מאתנו אבל דרך התוכניות האירופאיות שאנו חלק מהן

שגיא דגן:  בהלוואת הקטנות הם נכנסים

שגיא דגן:  בהלוואות הגדולות יותר אין להם המומחיות

שגיא דגן:  הכניסה של מלווים זרים לאו דווקא תהיה רעה לבנקים כי בהלוואות יש סינדיקטים של מלווים

משה גפני: למה זה קורה טכנית? למה הם לא נותנים את ההלוואות היותר גדולות בבנקים בישראל?     

שגיא דגן: אין להם מומחיות

שגיא דגן:  הם לא יודעים לתת הלוואות

משה גפני: מה הכוונה? אתה יודע כמה ריביות מקבלים על הלוואות?     

אורית פרקש הכהן: אבל פה יש סיכונים

משה גפני: אז מה? מה ההבדל?     

ג'ייסון אריק שווארץ: שלום, אני ה-CFO של חברת סימילרא ווב, אחת ממובילי ההייטק פה בישראל, חברה שזכתה בעז"ה להנפיק בארצות הברית ב-2021, אחת החברות שמדובר עליו בעבר שהתחילה כחברת סטארט אפ

משה גפני: עשית פרסום לחברה שלך

משה גפני:  מה אתם עושים?     

ג'ייסון אריק שווארץ: בתקופת הקורונה הוועדה הזו והכנסת קידמה, הממשלה קידמה קרן לחברות גדולות להלוואות בערבות הממשלה

ג'ייסון אריק שווארץ:  אנחנו פנינו לבנקים כדי לקבל את הדבר הזה בתקופתו

ג'ייסון אריק שווארץ:  הבנקים הישראליים, הגדולים במשק

ג'ייסון אריק שווארץ:  לא קיבלנו אישור, כי הם לא רצו

משה גפני: אבל הייתה ערבות

משה גפני:  למה הם לא נתנו?     

ג'ייסון אריק שווארץ: צריכים לשאול אותם

ג'ייסון אריק שווארץ:  אמרו: לא יכולים

ג'ייסון אריק שווארץ:  לא אישרו

ג'ייסון אריק שווארץ:  הוועדה שלהם זה לא כמו הוועדה הזו

משה גפני: מישהו יודע למה?     

חמד עמאר: אתה מגיע אליהם עם ההצעה שלך, הם לא יודעים לבדוק אם היא משתלמת, לא משתלמת

חמד עמאר:  הם לא נכנסים לזה, כי הם לא יודעים לבדוק את הסיכונים של אותה חברה

חמד עמאר:  אם ההצעה משתלמת או לא

חמד עמאר:  הם לא נכנסים לזה

ינון אזולאי: ישבנו פה בוועדה ובקרן הלוואות המדינה עסקים שהם ברי מימוש, שאתה רואה שעובדים כל השנה, לא נתנו כי אין להם בעיה בחשבון

ינון אזולאי:  הבנקים עשו גם למי שיש בערבות מדינה, הבנקים לא נתנו

ינון אזולאי:  כל שקל, במקום שמסתכלים שגם ככה לא מתמחה בהלוואת פה בארץ, אומרים: סיכון גבוה

ינון אזולאי:  הבנקים הולכים למקום שנוח להם, לא למקום שטוב לאזרח

ינון אזולאי:  זה ההבדל

ג'ייסון אריק שווארץ: בסיפור שלנו יש אחרית הימים

ג'ייסון אריק שווארץ:  שנה וחצי אחרי הנפקנו בבורסה האמריקאית

ג'ייסון אריק שווארץ:  הסיכון היה כדאי לעשות

ג'ייסון אריק שווארץ:  הבנק החליט לא לעשות את זה, וחבל

ג'ייסון אריק שווארץ:  אנו אומרים שהיום המחדל שיש פה במדינה, אין מענה לצורך הזה

משה גפני: לישיבה הבאה אני רוצה להזמין את הבנקים

משה גפני:  תודה

אורית פרקש הכהן: אבל גפני, זה לא דיון על הבנקים

משה גפני: נכון אבל אני רוצה לדעת

חמד עמאר: הריבית בבנקים בחו"ל היא כמו זו שאצלנו כאן?     

אורית פרקש הכהן: איך שלא יהיה, היושב-ראש, מה שאומר פה סגן מנהל רשות המיסים וג'ייסון, שמורידים פה חסם שממילא הם לא מקבלים מימון מקומי בצורכי השוק הזה, אז לפחות נוריד חסם מיותר של מס

משה גפני: אני לא מוריד שום חסם עד שאני לא מבין מה ההבדל בין הבנקים הזרים או החברות הזרות לבנקים הישראליים

אורית פרקש הכהן: אתה אומר, למה הבנקים הישראליים לא מממנים, אבל אנחנו הולכים למקום אחר

אורית פרקש הכהן:  בכל מקרה לאדם יש זכות להחליט אם לוקח מימון מישראל או מחו"ל, אז אם הוא לוקח מחו"ל אין צורך להענישו במס על הריבית, ויש לייצר תחרות מול הבנקים

משה גפני: אבל אני צריך להבין למה זה

אורית פרקש הכהן: נכון, אבל גם אם אתה רוצה שהבנקים בישראל יתחרו על המימון מול ההייטק, אזי בואו נעשה תחרות באמת

משה גפני: בבקשה

רולנד עם שלם: לסכם את פרק ג' להצעת החוק, מדובר בהוזלת המימון, בעיני החברה הישראלית

משה גפני: מה זה יעשה בפרק השלישי? נראה את הפרטים איך אתם עושים את זה, אבל מה המטרה בסופו של דבר?     

רולנד עם שלם: לעזור לחברה הישראלית, אותה חברה שרוצה להמשיך לצמוח ולגייס הון זר, מבנקים בחו"ל

משה גפני: אתם לא מנסים לעודד אותם שייקחו מימון ישראלי

רולנד עם שלם: הם לא מצליחים

חמד עמאר: שמענו אותו – אפילו עם ערבות של הממשלה הבנקים הישראליים לא נתנו

משה גפני: אני שואל, האם אתם התייאשתם מהעובדה הזו שייקחו בבנקים ישראליים?     

רולנד עם שלם: לא התייאשנו, מבחינתנו שחברה ישראלית תיקח הלוואה מבנק, בגלל שהבנקים לא נותנים את אותן הלוואות הנדרשות כרגע, החברות הישראליות המקום היחיד שנותר להן לפנות זה הבנקים הזרים

רולנד עם שלם:  ואז בבנק הזר המימון הוא יקר, מעבר לריבית השוק - בגלל היבט המס שמגלגל המלווה ללווה

רולנד עם שלם:  את הרכיב הזה של היבט המס כדי לעזור לחברה הישראלית לשלם מימון יותר זול בהיבט המיסוי הזו שנובע מאמנת המס בין שתי מדינות את זה אנו מציעים- - -     

משה גפני: אתה יודע בכל זאת לומר למה הבנקים הישראליים לא נותנים?     

רולנד עם שלם: שמענו שזה שיקול עסקי

רולנד עם שלם:  המגזר הזה, פעם ראשונה שאני צריך להסביר את הבנקים

משה גפני: אתה לא צריך להתאמץ

משה גפני:  אני צריך להתאמץ

משה גפני:  אנחנו פה עם הבנקים חבל על הזמן

רולנד עם שלם: המגזר הזה הוא עדיין חדש, מגזר ההייטק, עדיין חדש שיש ללמוד אותו

רולנד עם שלם:  הסיכון העסקי שקרן ההלוואה לא תוחזר מעבר לכל שיעור ריבית כזה או אחר הוא כזה גבוה שמעדיפים לא להתעסק

רולנד עם שלם:  ללכת למקומות יותר בטוחים

רולנד עם שלם:  בנדל"ן יש שעבוד של הנכס, בעולם העסקי הקלאסי- - - נותן ערובה

משה גפני: ולבנקים זרים יש ניסיון

חמד עמאר: אני רוצה לראות כאן את הבנקים

משה גפני: ביקשתי שיוזמנו לישיבה הבאה

משה גפני:  נצטרך לעשות כמה ישיבות

משה גפני:  בבקשה

אורן רוזנברג: שלום, אני מרשות החדשנות

אורן רוזנברג:  אפשר להסתכל על זה בשני מובנים

אורן רוזנברג:  אחד כפי שרולנד אמר, שההייטק בארצות הברית צמח קודם לכן ולכן למערכת הבנקאית שם היה יותר זמן להתרגל לעבודה עם סוגי חברות כאלה שאין להם רכוש ממשי, שעובדים בצורה אחרת – המון סיכון מההתחלה וגם אפשרויות צמיחה מאוד גדולות

אורן רוזנברג:  ההסבר השני יכול להיות – לא רוצה לדבר בשם הבנקים – שיש להם אפיקי השקעה ורווחיות טובים יותר בישראל כפי שהמצב בנוי כרגע ולכן אין להם צורך ללכת למקומות אחרים

אורית פרקש הכהן: וגם סיכויי ההצלחה לסטארט אפ – תגידו, מה אחוזי הכישלון?     

אורן רוזנברג: אחוזים גבוהים

אורית פרקש הכהן: מבין, הרב גפני? 70% מהסטארט אפים נכשלים, אז למה לתת להם הלוואה?     

נועם דן: הם פחות שמרנים מהבנקים בארץ

ינון אזולאי: כשאנחנו באים לבנקים ואני אומר: תנו לאנשים פחות חזקים, אומרים שזה הכסף של הציבור

ינון אזולאי:  לא רוצים לסכן את הכסף

נועם דן: זה אותו הסבר

ינון אזולאי: אבל ההוא בחו"ל כן רוצה לסכן את הכסף?     

נועם דן: לבנקים בחו"ל יש יותר ניסיון והם פיתחו יותר מומחיות, בגלל שמגזר ההייטק יותר בשל ויותר בוגר שם – הם פיתחו מומחיות בהערכת סיכונים

ינון אזולאי: יש לכם נתונים באחוזים, כמה הלוואות הם נתנו שם? וכשלו

אורן רוזנברג: בארצות הברית חברות הייטק מבחינת מימון באמצעות חוב זה בערך פי שלושה מאשר בישראל

ינון אזולאי: וכמה לא הצליחו איתם?     

אורן רוזנברג: אחוזי הדיפולט דומים לחברות הייטק בין אם זה ישראל או ארצות הברית

אורן רוזנברג:  זה לא משתנה מהותית

אורן רוזנברג:  יותר תלוי בתחום

ינון אזולאי: אני שואל כי בסופו של דבר אתה מגיע לאותו מקום

ינון אזולאי:  חברה ישראלית לא לקחה פה אלא הלכה למקום אחר, ואם היא נפלה פה, היא נפלה שם

ינון אזולאי:  הכסף שלה שם

אורן רוזנברג: זה עניין של מומחיות שנצברה לאורך השנים בארצות הברית וגם כנראה יש להם פחות אפיקי השקעה ויותר תחרות

רולנד עם שלם: הבנקים האמריקאיים לא נותנים כסף לכל אחד

רולנד עם שלם:  אלה שכן פוטנציאליים ומצליחים לגייס – פה לא

משה גפני: רולנד, לי מפריע שאנו מדברים על בנקים בחו"ל שנותנים את ההלוואות – זה כל הרעיון בפרק השלישי שהברת, והבנקים הישראליים לחברות הישראליות לא נותנות

משה גפני:  הסברתם

משה גפני:  לא כל כך הבנתי

משה גפני:  הסברתם ששם יש מומחים ופה אין

משה גפני:  בישראל אין מומחים? תאמין לי הם עושים כסף יותר מאשק הבנקים האמריקאיים

משה גפני:  אולי לא

משה גפני:  כנראה

משה גפני:  במה אתה מטפל בבעיה הזאת? לא מתמודד עם הבעיה עצמה

משה גפני:  אני חוזר על דבריך

משה גפני:  תקן אותי אם אני טועה

משה גפני:  אתה מטפל בזה שהבנקים הזרים אומרים ללקוח שמקבל הלוואה: אתה תטפל בריבית שיש לך, ל המס שיש לך במה שאתה לוקח את הכסף

משה גפני:  אתה לוקח סעיף קטן – אמנם כסף, אבל הוא לא הבעיה העיקרית של העניין

משה גפני:  אתה אומר: אני אתן לו הטבה כך שהוא לא יפסיד כתוצאה מכך שלוקח את זה בבנק זר

משה גפני:  אבל אתה לא מטפל בבעיה עצמה

משה גפני:  אתה לא אומר תשובה שאפילו עם הארץ כמוני יידע להבינה

משה גפני:  אני לא מקבל את זה שבארץ אין מומחים

משה גפני:  הבנקים הישראליים עושים חשבון עסקי

משה גפני:  למדנו את זה על בשרנו

משה גפני:  אנחנו יודעים בדיוק מה הם עושים

משה גפני:  הם יודעים לתת כסף, מתי שיש לחץ גדול עליהם ויודעים לעשות זאת

משה גפני:  אנו מעוניינים שהכסף יהיה כאן ושהפעילות העסקית תהיה כאן

משה גפני:  לא שירוצו לארצות הברית

משה גפני:  אתה מטפל בעניין, אתה אומר – ישלמו מס – נטפל במס

ג'ייסון אריק שווארץ: גם אנחנו החברות- - -     

משה גפני: אבל אתם לא הנושא עכשיו

ג'ייסון אריק שווארץ: אבל החוק הזה מטפל בנו, והאתגר הוא שהיום אנחנו צריכים למצוא פתרון

רולנד עם שלם: היושב-ראש, זה התחיל כשאלה שלך, כבוד היושב-ראש

רולנד עם שלם:  אני רוצה לענות לשאלתך

רולנד עם שלם:  הבנק הישראלי לצורך הדוגמה לא נותן הלוואה אבל לו היה נותן הלוואה, היה נותן אותה בריבית של 6%

רולנד עם שלם:  הבנק הזר כן מוכן לתת את ההלוואה ב-6%, אז יש לנו פה שני בנקים בתיאוריה שנותנים ב-6%, רק שבגלל שהוא בנק זר, ה-6% הופכים ל-7%

רולנד עם שלם:  אם הבנקים הישראליים היו נותנים, החברה הישראלית יכולה ללכת-  -     

חמד עמאר: שלב ג' היה מתייתר

רולנד עם שלם: נכון

רולנד עם שלם:  אבל כרגע אין היצע

רולנד עם שלם:  אי אפשר לחייב מישהו למכור מוצר שאינו רוצה למכור כי כנראה שיש לו מקומות יותר מניבים

ינון אזולאי: הוא אומר לך – בסופו של דבר הבנקים מתחמקים מהמציאות

משה גפני: לא ביקשתי שתכריח מישהו שלא רוצה לעשות עסק, לקחת הלוואה או לתת הלוואה

משה גפני:  לא הבנתי עד עתה באופן יסודי, למה זה קורה

משה גפני:  אתה מטפל רק בחלק הזה של המס על הריבית, אבל לא מטפל בבעיה עצמה

נועם דן: יו"ר הוועדה, אשמח להתייחס

נועם דן:  הבעיה שאיתה החוק מנסה להתמודד זה גיוון היצע מקורות המימון שיש לחברות הייטק צעירות

נועם דן:  המקור העיקרי שלהן עכשיו זה הון

משה גפני: אני הבנתי

משה גפני:  נכון שאני נראה חרדי שלא מבין, אבל הבנתי

נועם דן: חס וחלילה

נועם דן:  הבעיה הנוספת שאתה מדבר עליה – ברמת התחרותיות של הבנקים הישראליים למול אותן חברות

נועם דן:  החוק הזה יוצר גם הגדלת התחרותיות, לחץ על הבנקים הישראליים כן לפתח את המומחיות שלהם כי הבנקים הזרים יוכלו להתחרות ביתר שאת כי אנו משווים את התנאים של הבנקים הזרים על ידי זה שהם יוכלו לתת ריבית כמו הבנקים הישראליים

משה גפני: כתוצאה מזה הבנקים הישראליים ייתנו הלוואות לבנקים?     

נועם דן: יכול להיות מאוד כי תהיה להם תחרות

ינון אזולאי: בדקתם איתם את זה? אנחנו יודעים שהם יחזרו לאותו מקום, יגידו: אני לא לוקח כזה סיכון גדול

רולנד עם שלם: אוסיף עוד נתון – לא רוצה לגלוש לשם, אבל נשים אותו על השולחן

רולנד עם שלם:  כרגע זה המצב

רולנד עם שלם:  התאגיד האמריקאי מוכן להלוות

רולנד עם שלם:  בוא נוסיף נתון – הרבה פעמים התאגיד האמריקאי אומר לחברה הישראלית: אני מוכן להלוות אבל תדאגי שזה יהיה חברה אמריקאית

רולנד עם שלם:  זה האירוע

רולנד עם שלם:  הבנק הישראלי לא נותן, הבנק הזר נותן אבל רוצה שזה יהיה קרוב אליו, ואנחנו מפסידים

רולנד עם שלם:  או נחכה לבנקים שייתנו הלוואות או נגיד לחברה הישראלית: תישארי ישראלית – אני עוזר לך לגייס את הכסף מהבנק הזר במימון יותר זול

רולנד עם שלם:  זה התת אירוע

משה גפני: או שוברים את הראש ומחפשים פתרון כדי שלא הבנקים האמריקאים יעשו מה שנוח להם ושזה יהיה קרוב אליהם אלא למצוא את יסוד הבעיה

משה גפני:  איני מקבל את העמדה הזו

משה גפני:  אנו מדברים על הבנקים הרבה מאוד

משה גפני:  לא מקבל את זה שהם עושים את זה חפיף

משה גפני:  יש סיבה

ינון אזולאי: אתה לא מקבל את זה שחברה ישראלית צריכה ללכת לחו"ל להביא כסף

נועם דן: נזכיר שרק לפני כמה חודשים קרס בנק SVB, שמתמחה במתן הלוואות לחברות הייטק

נועם דן:  מדובר כפי שרשות החדשנות הסבירה, בהשקעות עם סיכון מאוד גבוה

נועם דן:  זה שנמנעים מלתת חוב לחברות הייטק והשמרנות שלהם- - -     

ינון אזולאי: גם שם את זוכרת איך קרה

ינון אזולאי:  הייתה שאילתה שנשלחה ללקוחות – כדור שהתגלגל, בגלל טיפשות של פקיד אחד

ינון אזולאי:  תמיד אפשר למצוא את המקום הגרוע אבל צריך למצוא את המקום הטוב איך אנו מביאים שהכסף יהיה מפה

משה גפני: איני מקבל כמובן מאליו את הנחות היסוד שאתם אומרים

משה גפני:  עסקתם בעניין הזה, זה מה שהיה למול עיניכם

משה גפני:  רציתם לקדם את החוק הזה וגם אני רוצה לקדמו וזה בסדר אבל אני רוצה שנבין למה זה קורה

משה גפני:  למה אנו מאפשרים את המציאות הזו, שהעסקים יהיו בארצות הברית ולא כאן

משה גפני:  לא יכול להיות עם תירוצים כאלה שאנו לא מכירים אותם

משה גפני:  הבנקים הישראליים יודעים לומר את מה שהם רוצים ודורשים

משה גפני:  השאלה אם נעשתה עבודה כאן

משה גפני:       יש עוד מישהו שרוצה בפתיחה לומר משהו? בבקשה

אלה תמיר שלמה: שלום, אני עו"ד רו"ח אלה תמיר שלמה מלובי 99

אלה תמיר שלמה:  החוק הזה מחולק לשלושה חלקים, כפי שהציגו

אלה תמיר שלמה:  אתמקד בחלק הראשון, חוק האנג'לים

אלה תמיר שלמה:  באמת נותנים פה הטבת מס למשקיעים בחברות הייטק

משה גפני: אם אפשר בקצרה

משה גפני:  לובי 99 הוא בן בית פה בוועדה אז יש לו כל ההזדמנויות

אלה תמיר שלמה: נכון

אלה תמיר שלמה:  תודה רבה על זה

אלה תמיר שלמה:  למעשה החלק הזה עלול לגרום יותר נזק מתועלת כי הוא מתערב בהקצאת המשאבים בשוק ובחלק הזה אנו חושבים שצריך לעשות כמה תיקונים ספציפיים כדי להבטיח את התכלית של החוק

משה גפני: לא בפרטים של החוק

משה גפני:  בישיבה הבאה בעז"ה נתחיל לקרוא את הסעיפים ולהסבירם, ושם אם יהיו לכם הערות, תגידו

משה גפני:  לובי 99 בעד החוק הזה או נגד?     

אלה תמיר שלמה: נגד באופן הזה

אלה תמיר שלמה:  אנו חושבים שצריך לעשות בו כמה תיקונים מאוד ספציפיים

ינון אזולאי: היא רוצה לומר: זה עוזר רק לקבוצה מצומצמת מאוד

מיכל שיר סגמן: יש סעיפים שדווקא כן עושים שכל

מיכל שיר סגמן:  היא אומרת למשל – קרן הון סיכון שמשקיע באיזה סטארט אפ חדש

מיכל שיר סגמן:  בוא נבחן שזה באמת נותן שוויון הזדמנויות בתחרות

מיכל שיר סגמן:  יש סעיפים נכונים

מיכל שיר סגמן:  שווה להקשיב לה

מיכל שיר סגמן:  לתחרות למשל

משה גפני: היות שאת מעמידה את זה בכן חוק, לא חוק בסעיפים השונים, אני מבקש שתגידי את זה כשנדבר על הסעיפים

אלה תמיר שלמה: רק באופן עקרוני – ובהמשך בשמחה אתייחס פרטנית – קודם כל חשוב לוודא שהטבת המס שמחולקת כאן לא מגיעה למי שיש לו ממילא תמריץ להשקיע

אלה תמיר שלמה:  מי האנשים האלה – קודם כל אנשים שמשקיעים בחברות שהן שלהם או של הילדים שלהם, של קרוב שלהם

אלה תמיר שלמה:  דבר שני, אנשים שאחרי השקעה יהפכו למשל לבעלי שליטה בחברה

אלה תמיר שלמה:  הדבר השלישי ואולי הכי חשוב, אנשים שנותנים ייעוץ לחברות האלה - עורכי דין ורואי חשבון, למשל

אלה תמיר שלמה:  הם מכירים את החברות בצורה מאוד טובה

אלה תמיר שלמה:  הם מביעים אמון בחברה בעצם ההשקעה, ואין שום סיבה לתמרץ אותם בנוסף על משקיע אחר

משה גפני: לא הבנתי

משה גפני:  אני עורך דין

משה גפני:  חס וחלילה

אלה תמיר שלמה: ביקשת באופן עקרוני

משה גפני: את החלטת שמי שהוא גם עורך דין וגם רואה חשבון – הוא הולך עם החברה

משה גפני:  הוא רוצה לקבל שכר

אלה תמיר שלמה: כרגע בחוק יש סעיף שמדבר על משקיע רגיל או משקיע שנותן ייעוץ לחברה

אלה תמיר שלמה:  משקיע רגיל אם מקבל כספים אחרי ההשקעה, כספים שקיבל יקטינו בהמשך את המס שצריך לשלם

אלה תמיר שלמה:  לעומת זאת, היועץ הזה, יש לו פטור

אלה תמיר שלמה:  הוא נכנס לחריג

אלה תמיר שלמה:  הוא מקבל הטבה יותר גדולה ממשקיע אחר

אלה תמיר שלמה:  אין שום סיבה לעשות זאת

אלה תמיר שלמה:  אנו מבקשים להוריד את החרגה הזו מהסעיף הספציפי שאגיב אליו כשנגיע לסעיף

אלה תמיר שלמה:      לגבי קרנות הון סיכון, חברה שקרן הון סיכון השקיעה בה, אין שום סיבה לתמרץ השקעה בה

אלה תמיר שלמה:      ואולי הדבר הכי חשוב – כבוד היושב-ראש, בהמשך תגיע אליך בקשה להאריך את הוראת השעה הזו

אלה תמיר שלמה:  כרגע לפניך אין נתונים על התועלת שבהוראת שעה שהייתה

אלה תמיר שלמה:  לכן חייב להכניס דיווח לוועדת הכספים לקראת תום תקופת הוראת השעה כדי שבפני ועדת הכספים יהיו נתונים מה ההטבה הזו בכלל תרמה לנו בכסף

אלה תמיר שלמה:  הצענו בניר עמדה ששלחנו עוד כל מיני נתונים שחייב לקבל עליהם

אלה תמיר שלמה:  תודה

משה גפני: תודה

משה גפני:  התאחדות התעשיינים

סיון נויפלד: שלום, אני מאיחוד ההייטק בהתאחדות

סיון נויפלד:  ראשית, גוף ההייטק הוא גוף שמייצג את ההייטק בישראל, ובעיקר מתעסק בהתרת חסמים, הזדמנויות וצמיחה כלכלית של התחום

סיון נויפלד:  בגדול הענף הזה נמצא בתקופה מאתגרת

סיון נויפלד:  אנו נמצאים באי ודאות – דבר שמהווה סכנה להמשך פיתוח תעשיות ההייטק בישראל

סיון נויפלד:  מסקירת הרבעון הראשון של 2023 של המכון למחקר ומדיניות עולה כי יש ירידה משמעותית בהשקעות בהייטק הישראלי

סיון נויפלד:  1

סיון נויפלד: 7 מיליארד הושקעו בחברות הייטק מקומיות

סיון נויפלד:  זה נתון שמציין צניחה של 75% לעומת הרבעון הראשון של 2022

סיון נויפלד:  זה עלול להוביל – זו תופעה של ירידה משמעותית של יזמות וסגירת חברות סטארט אפ בישראל

משה גפני: למה זה עלול להביא לסגירת?     

סיון נויפלד: כי אם לא יהיה בהם השקעות ולא יהיה מי שישקיע וייתן להם כסף- - -     

משה גפני: אבל החוק מקדם את זה

סיון נויפלד: אנו תומכים בחוק הזה

סיון נויפלד:  אם לא נשקיע בדברים שאנו רוצים לקדם, נראה פה ירידה של חברות מישראל, עזיבה של מוחות ישראליים

סיון נויפלד:  ההתאחדות תומכת וגם איגוד ההייטק תומך בחוק

סיון נויפלד:  אנו רואים בזה צעד נדרש כדי להחזיר את ענף ההייטק למסלול

משה גפני: למה שתקתם כל השנים שהחוק לא קודם? אתם נמצאים פה כל הזמן

משה גפני:  למה לא אמרתם?     

סיון נויפלד: אין לי תשובה

סיון נויפלד:  אני באיגוד ההייטק די חדשה

סיון נויפלד:  ההטבה הזו שאנו כרגע מדברים עליה היא משמעותית כדי שייכנסו יותר משקיעים לענף

סיון נויפלד:  אנו רואים פה ירידה וחשוב לנו שההייטק יישאר בישראל

משה גפני: בבקשה

נילי אבן-חן: שלום, אני מנכ"לית עמותת רווח נקי

נילי אבן-חן:  הפרויקט המרכזי של עמותת רווח נקי הוא בחינת כל הרגולציות שנעשות במדינת ישראל ומחויבות ברי"ה

נילי אבן-חן:  אנו בוחנים האם הדרך שבה הרגולטורים מבצעים את התהליך היא נכונה מבחינה תהליכית, ונכון שרשות המיסים פטורה בחוק, אבל אם היו צריכים להגיש דוח רי"ה ולהסביר מה הבעיה מבחינה סיסטמטית, לתת נתונים, לעשות שיתוף ציבור – היו מדברים עם כל הגורמים כולל הבנקים וכולל החברות הצעירות, היינו מגיעים למצב שיש לנו פה דאטא, נתונים ועבודה רצינית

נילי אבן-חן:      אנו נמצאים פה בדיון שעולות הערות והסתייגויות, דיון שהוא מבוסס לא על משהו אמפירי ולא על תיאוריות

נילי אבן-חן:  להערכתנו כפי שאנו קוראים את החוק בצורתו הנוכחית, הדרך לגיהינום רצופה כוונות טובות

משה גפני: אנחנו לא בדרך לגיהינום

משה גפני:  לא

משה גפני:  אנג'לים הם מלאכים

משה גפני:  אז אנחנו לא בדרך לגיהינום

סיון נויפלד: אבל כשמבצעים חקיקה, צריך להביא נתונים

סיון נויפלד:  אנו לא רואים את הנתונים פה

סיון נויפלד:  מבקשת שגם אם החוק הזה יעבור, שיתמקד בעזרה לחברות הצעירות

סיון נויפלד:  כרגע אנו רואים- - -     

משה גפני: עוד לא עובר

משה גפני:  צריך לעשות עבודה

סיון נויפלד: המצב כרגע, שהוא דואג לוותיקות על חשבון הצעירות ולא משיג את מטרתו, ואנו סבורים שגם אם יעבור כהוראת שעה, אנחנו חייבים נתונים לפחות לסשן הבא להבין אם אנו בחקיקה נכונה וראויה או לא

משה גפני: אנו נקיים כמה ישיבות

משה גפני:  אני מבקש שהשר יבוא

משה גפני:  דיברתי איתו

משה גפני:  הוא בחו"ל

משה גפני:  רציתי שיבוא לישיבה הזאת אבל הוא בחו"ל אז יבוא בשבוע הבא

משה גפני:  בשבוע הבא נתחיל את הסעיפים השונים

משה גפני:  מבקש את כל הנתונים שיש בעניין הזה להביא לישיבה

משה גפני:  יהיו שאלות לגבי הסעיפים השונים

משה גפני:      עקרונית לפי איך שתיארת את זה ולפי מה שאורית עושה לי חור בראש כמה שבועות, אני תומך בחוק

משה גפני:  החוק נראה חוק חשוב, שיש לקדמו

משה גפני:  זו תמונת המצב

משה גפני:  ניכנס לפרטים

משה גפני:  יכול להיות שיהיו בעיות בפרטים

משה גפני:  יש פה כמה דברים שיש לבררם

משה גפני:  תהיו ערוכים לכך

משה גפני:  נמשיך את הדיון ואשתדל לסיימו אם לא יקרה משהו בדרך

משה גפני:  ננסה לקדמו

משה גפני:  מעריך שזה יהיה עוד שלוש ישיבות

משה גפני:  לא בטוח

משה גפני:  אורית, מכאן ואילך מבקש שאל תלחצי עלי

משה גפני:  רוצה שהחוק יהיה מקצועי

אורית פרקש הכהן: הוא מקצועי – נכתב על ידי גורמי מקצוע

משה גפני: תודה רבה לכל המשתתפים

משה גפני:  נמשיך בעז"ה