הוועדה למיזמים ציבוריים, כנסת 25, פרוטוקול מספר 12, 2023-05-03 00:00

אוהד טל: בוקר טוב לכולם, אנחנו נמצאים בבוקר לא פשוט, קשה להתנתק מכל מה שקורה מחוץ לחדר הזה, ולחזור לדון בנושאים שמונחים לפנינו

אוהד טל:  בסופו של דבר, חצי מיליון אזרחי ישראל ישנו הלילה בחשש לחייהם ואתמול היו לנו פצועים

אוהד טל:  זאת מציאות שקשה מאוד להשלים איתה, אני מכיר את זה היטב, הוריי הם תושבי שדרות

אוהד טל:       צריכים לומר את האמת, אנחנו הממשלה הזו, עדיין לא סיפקנו את הסחורה, לא עשינו את מה שהבטחנו לציבור שנעשה, והאמת הזאת צריכה להיאמר

אוהד טל:  אני לא רוצה להיות פופוליסט, או לחלק אולטימטומים לממשלה או להציע הצעות לפעולה לשר הביטחון, נראה לי שהציבור כבר מאס לשמוע את המסרים הללו

אוהד טל:  אני יודע שיש דברים שנעשים מתחת לפני השטח שאי-אפשר להרחיב עליהם

אוהד טל:  ועם זאת, אני חושב שמגיע לציבור לא רק שהדברים ייעשו מתחת לפני שטח, אלה שהם יראו את הדברים קורים

אוהד טל:  אני רוצה לחזק מכאן את הממשלה, שתצליח ותעשה כל מה שצריך כדי להחזיר את הביטחון לאזרחי מדינת ישראל

אוהד טל:      למרות הקושי, נחזור חזרה לדיון שלנו

אוהד טל:  משרד האוצר, אני מבקש מכם לפתוח

אוהד טל:  הגענו לסעיף 15 בנושא העתקת תשתית תקשורת

אוהד טל:  אם תוכלו קודם כול להציג את הנושא בכמה מילים ואחר כך ניגש להקראה

דנה דובר:  אגף תקציבים באוצר, סימן משנה ב' מדבר על הסדר של העתקת תשתיות, במסגרת עבודות להקמת תשתית של תשתיות תקשורת

דנה דובר:  אני אציין, שבניגוד למה שדיברנו עליו בחלקים הקודמים, שבהם ההסדר היה להעתקת קו תשתית שאינו ממופה, כאן אנחנו יוצרים הסדר רחב של העתקת תשתיות תקשורת במצבים שהתשתית הייתה ממופה וידועה מראש

דנה דובר:  כן, יש לנו התייחסות בחלק הזה גם ליחס שבין שני ההסדרים

דנה דובר:  ואנחנו מעוניינים ליצור פה איזושהי הסדרת יחסים, בין חברות תשתית אחרות לחברות התקשורת, במקרים שנדרשת בהם העתקה של תקשורת

דנה דובר:      חשוב להגיד כמה דברים לפני שאנחנו מתחילים את הפרק הזה

דנה דובר:  דבר ראשון, יש הבחנה בין תשתית תקשורת פסיבית לאקטיבית

דנה דובר:  המהות היא כשאנחנו נדבר על העתקת תשתיות, אנחנו נבחין בין הקנים או עיגולי הפלסטיק – נקרא להם ככה – שאותם צריך להעתיק, לבין החיבור של קו התקשורת עצמו

דנה דובר:  וזו הבחנה שתהיה חשובה לעניין הזכויות והכשירות, ומי יכול לעשות איזו עבודה

דנה דובר:       אני רוצה לתת הקדמה לפני שאנחנו מתחילים לדבר על ההסדרים עצמם בפרק, ולהגיד שהחלק הזה מדבר כבר על שלבי הביצוע

דנה דובר:  זה אומר, שקדם לאירוע שאותו נתחיל לתאר כרגע, הליך מוסדר, שאחרי התכנון הסטטוטורי היה תכנון מפורט לפני ביצוע איפה שנדרש

דנה דובר:  היה תיאום תשתיות מול חברות התקשורת, העתקת הקו תוכננה כבר מראש וקיבלה את אישור חברות התקשורת, ולכן כל הסדר שנציג כרגע, הוא כבר הסדר אחרי שנעשה סיג ושיח והתקבל האישור של החברות

דנה דובר:  הוא לא מתחיל מאפס, אנחנו לא מתחילים מדף נקי

דנה דובר:       ההסדר נועד לספק יחסים שאומרים בצורה מאוד פשוטה, אנחנו לא רוצים לעכב את הקמתן של העבודות לביצוע והקמת התשתיות, בעקבות אירועים של העתקת תשתיות

דנה דובר:  ולכן במצבים שבהם לא יהיה ניתן לעמוד בלוחות הזמנים הנדרשים לטובת העתקת התשתיות, כפי שהיא נדרשת על ידי חברות התקשורת, אנחנו מציעים הסדר שבו הגוף המבצע, כפי שהגדרנו אותו בחוק, יוכל להעתיק את התשתית הפאסיבית בעצמו

דנה דובר:      אנחנו רואים שזה אירוע שקורה כבר היום, יש לנו דוגמאות למקומות שבהם הגוף המבצע מעתיק תשתיות פסיביות גם לחברת חשמל במקרים מסוימים, זה יכול לקרות בעוד מקרים

דנה דובר:  ומה שאנחנו מציעים הוא איזשהו הסדר שמטרתו לשמור על שני הצדדים

אוהד טל: בסדר גמור, ניגש להקראה

שי שלף: סימן משנה ב': העתקת תשתית תקשורת פסיבית         

גלעד קריב: אנחנו מציעים למחוק את פסקה (2), אני מבין שיש מחשבה מחודשת של משרד התקשורת בעניין הזה והם ייצגו את עמדתם

גלעד קריב:  לדעתנו זה כלול בתוך פסקה (1) ולכן לא צריך את פסקה (2)

אוהד טל: מי כאן ממשרד התקשורת?      

גלעד קריב: תסיימי לקרוא את הסעיף

גלעד קריב: יש לי שאלה, דיברתם על ההבדל בין תשתית תקשורת פסיבית לאקטיבית, ושהתשתית הפסיבית זה משהו שיותר פשוט להעברה

גלעד קריב:  התשתית האקטיבית לא נמצאת בתוך התשתית הפסיבית? איך מעבירים את הפסיבית בלי האקטיבית? תסבירו מבחינה מקצועית איך זה מתבצע?       

אוהד טל: אתה רוצה שאני אסביר?     

דנה דובר: אתה רוצה להסביר?      

רוני חורי: אני ממשרד התקשורת

אוהד טל: משרד התקשורת רוצה להסביר, בסדר, בבקשה

רוני חורי: בבקשה, אתה רוצה להסביר? אני אשמח, אני אשמח, בבקשה

אוהד טל: תבחנו אותי אם אני מבין נכון את הסוגייה

רוני חורי: אני רק אגיד שהתשובה היא ד'

אוהד טל: כן, ד'

אוהד טל:  בדרך כלל התשובה היא ג'

אוהד טל:  תשתית פסיבית זה צינור פלסטיק שמעבירים אותו באדמה, שבתוכו זורמת התשתית האקטיבית

אוהד טל:  אין בעיה שכל קבלן שנמצא בשוק יבצע את התשתית הפסיבית

אוהד טל:  אבל את התשתית האקטיבית, רק הגוף עצמו יכול להעביר

אוהד טל:  עד כאן צדקתי?     

דנה דובר: 100 מ-100

אוהד טל: תוסיף בבקשה, משרד התקשורת

רוני חורי: יש בהגדרה עדיפות לקבלנים של חברות התקשורת להקים את התשתית, בגלל כל מיני סוגיות ארוכות טווח של שמישות התשתית, אז יש לזה משמעות

רוני חורי:  הקבלן צריך להיות מוסמך ולהכיר את העבודה ואת הניואנסים העדינים

אוהד טל: בסדר, אתה אומר מה צריך לעשות עם התשתית הפסיבית או האקטיבית,  אני רק מתאר מה זה

אוהד טל:  נראה לי שמה שאתה אמרת נמצא באיזשהו סוג של ויכוח,  אבל תכף אנחנו נראה לאן זה הולך

דנה דובר: אני אשמח לענות לשאלה של גלעד ברשותכם

אוהד טל: בסדר, אולי נחסוך קצת זמן

דנה דובר: אחת הפרקטיקות הנהוגות היא, שבמהלך התכנון כבר יודעים איפה ולאן התשתית אמורה להיות מועתקת, ולכן מניחים ובונים את הצינור כבר במקום החדש, ואחרי שכבר שמת את הצינור החדש במקומו, אתה מנתק את התשתית האקטיבית מהצינור הישן ומשחיל אותה בחדש, ואז יכול להסיר את הישן בצורה יעילה

גלעד קריב: בפועל בניית תשתית פסיבית חדשה והעברת התשתית האקטיבית לתוך - - -      

דנה דובר: אני אסייג ואגיד שזה תלוי מקרה בשטח, ויש מקרים שזה לא כך

דנה דובר:  אבל הפרקטיקה הנהוגה לביצוע העבודות האלה היא כזאת שמאפשרת את הדבר הזה

גלעד קריב: תודה

אוהד טל: בבקשה

אוהד טל:  שם ותפקיד לפרוטוקול

בת-שבע נחמיה מיכאלי: אני מהלשכה המשפטית, משרד התקשורת

בת-שבע נחמיה מיכאלי:  לעניין סעיף 16(2) בין הפרטים שנדרשים לציין בבקשה של הגוף המבצע, הוא טווח הזמן

בת-שבע נחמיה מיכאלי:  זה פרק הזמן בתוך הפרויקט הגדול של מיזם התשתית, שבו חברת התקשורת יכולה להיכנס ולבצע את העבודות

בת-שבע נחמיה מיכאלי:  זה יכול להיות פרק זמן של חודשיים ובתוך הזמן הזה בסעיף קטן (2), שההצעה היא למחוק אותו, יש התייחסות למועד הרצוי מבחינת הגוף המבצע, לתחילת ביצוע העבודות בפרק הזמן המשוער לביצוען

בת-שבע נחמיה מיכאלי:       זאת אומרת, זה שני אלמנטים, רכיבים שונים

בת-שבע נחמיה מיכאלי:  טווח הזמן הוא כל פרק הזמן שבו חברת התקשורת יכולה להיכנס ולבצע את העבודות

בת-שבע נחמיה מיכאלי:  פרק הזמן המשוער לביצוע העבודות, זה פרק הזמן שהגוף המבצע חושב שנדרש לצורך העתקת התשתית – כמה זמן נדרש לבצע את העבודה

בת-שבע נחמיה מיכאלי:  הדבר הזה מתכתב עם מה שמתייחסים אליו בסעיף 18, מניעה להשלמת העבודה, העתקה בטווח הזמן שקצב הגוף המבצע

בת-שבע נחמיה מיכאלי:  וחברת התקשורת צריכה להתייחס ולהסביר

בת-שבע נחמיה מיכאלי:  ועם היקף העבודה מצריך עבודה בטווחי זמן גדולים יותר ממה שהגוף המבצע סבר, כן נכון שנשאיר את סעיף (2)

גלעד קריב: סעיף 18(ג) מתכתב עם סעיף 17 שתכף נגיע אליו, שבו הספק המורשה אומר מהם לוחות הזמנים ומה פרק זמן ההשלמה

גלעד קריב:  אנחנו בשלב המקדים לדבר הזה, שבו הגוף המבצע מבקש להעתיק את התשתית

גלעד קריב:  ובשלב הזה אנחנו ראינו שמבחינתנו פסקה (2) שרצינו למחוק, היא באמת נפרדת בתוך פסקה (1)

גלעד קריב:  הגוף המבצע אומר אני צריך שעד מועד X אתה כבר לא תהיה פה

אוהד טל: שזה יתבצע עד אז?      

גלעד קריב: כן

גלעד קריב:  השאלה מתי בדיוק תתחיל או מתי בדיוק תסיים? אם אתה אומר לו, אני צריך שעד יום X תסיים, אז מה מוסיפה לנו פסקה (2) על פסקה (1)? שוב, בהתחשב בזה שבסעיף 17 הספק כשהוא נותן את התשובה שלו, הוא אומר בדיוק את הדברים האלה, כולל לוחות הזמנים המדויקים לביצוע

בת-שבע נחמיה מיכאלי: אני אחזור ואנסה להסביר, להבנתנו טווח הזמן הכוונה כאן, כביכול יש את הפרויקט הגדול שמתחיל בינואר ומסתיים במאי

בת-שבע נחמיה מיכאלי:  בתוך הפרויקט הזה יש פרק זמן, שחברת התקשורת יכולה להיכנס ולבצע את עבודת העתקת התשתית

בת-שבע נחמיה מיכאלי:  זה טווח הזמן בתוך הפרויקט, בין חודש פברואר לחודש מרץ, אפשר לבצע את עבודת העתקת תשתית התקשורת

בת-שבע נחמיה מיכאלי:      המועד הרצוי, הוא מתי בתוך כל הדבר הזה הוא מעדיף שהוא ייכנס, זה המועד שהוא יותר נוח ויותר מתאים לגוף המבצע, הוא נכנס יותר לפרטים

בת-שבע נחמיה מיכאלי:  והחלק השני בסעיף קטן (2) מתייחס לפרק הזמן המשוער לביצוען, כמה זמן הם חושבים שיידרש בתוך החודשיים האלה, שזה טווח הזמן בסעיף קטן (1), משך הזמן שהם חושבים, שייקח לבצע את העבודה הוא שבוע, שבועיים, לא חודשיים

בת-שבע נחמיה מיכאלי:      זה מתכתב עם מה שאנחנו מתייחסים אליו בסעיף 18, שזה טווח הזמן לביצוע העבודות, זה שני דברים נפרדים

בת-שבע נחמיה מיכאלי:  בינינו, כמה שיותר פרטים שיהיו בפניה של הגוף המבצע לחברת התקשורת, זה יותר מידע שיהיה בפניו, והוא יוכל לשקלל את הדברים האלה ולהביא אותם בחשבון

בת-שבע נחמיה מיכאלי:  לכן, אני חושבת שנכון שההודעה תהיה כמה שיותר מפורטת, בפרט פרטים שהם כן רלוונטיים לביצוע על ידי חברת התקשורת

גלעד קריב: בכל מקרה, גם אם מחליטים להחזיר את פסקה (2), ששוב, אני לא רואה את התוספת שלה

גלעד קריב:  אבל זה גם לא קריטי שיהיה עוד מידע

אוהד טל: מי ביקש למחוק את הסעיף?      

גלעד קריב: אנחנו חשבנו שזה מיותר ומשרד האוצר קיבל את זה, אבל אני מבין שמשרד התקשורת חושב אחרת

גלעד קריב:  בכל מקרה, כשכתוב בתחילת ביצוע העבודות, הכוונה היא מבחינת ביצוע העבודות של הספק המורשה נכון? זאת הכוונה פה? של ביצוע ההעתקה ולא עבודות של המיזם

רוני חורי: של ההעתקה

דנה דובר: בסדר גמור, נבהיר את זה

גלעד קריב: מחזירים את זה?      

אוהד טל: כן, יש למישהו התנגדות להחזיר את זה?      

דנה דובר: לא, לא

אוהד טל: בסדר

גלעד קריב: אני אסביר את התוספת שלנו, ואני אסביר את ההערה

גלעד קריב:  ביקשנו להוסיף את סעיף קטן (ב)

גלעד קריב:  זה סעיף שהוא הופיע ואנחנו ראינו אותו במקרים קודמים לאורך הצעת החוק

גלעד קריב:  הוא סעיף חשוב ונכון, ומחייב אותנו להוסיף אותו גם בפרק הזה

גלעד קריב:  אין סיבה שהוא יופיע בכל ההקשרים האחרים, ודווקא בהקשר הזה הוא לא יופיע

גלעד קריב:  אני מבין שמשרד האוצר קיבל את ההצעה שלנו בהקשר הזה

אוהד טל: רגע, אתה רוצה להסביר את סעיף קטן (ב)?      

גלעד קריב: כן, סעיף קטן (ב) הוא סעיף שמופיע כמה פעמים, ודיברנו עליו בהקשרים הקודמים

גלעד קריב:  הוא סעיף שאמור להיות מובן מאליו, שאתה לא יכול להתנות הסכמה שקשורה לנושא אחד בתנאי שהוא לא קשור במישרין לאותו נושא

גלעד קריב:  אנחנו רוצים למנוע פעולות של סחיטה במירכאות, שגוף מסוים אומר: אני מסכים לעשות משהו, רק אם תעשה משהו שבכלל לא קשור לעניין הזה – וזה אמור להיות ברור

גלעד קריב:  ויש גם סעיף כללי בהצעה שאומר את זה גם באופן כללי, וגם במקומות הספציפיים

גלעד קריב:       לגבי ההערה שלנו בעניין המחירון, דיברנו על זה בדיון הקודם, לגבי ההקשרים האחרים שבהם הצענו גם לקבוע מחירון

גלעד קריב:  וההצעה שלנו שתהיה רשות לקבוע מחירונים גם בתשתיות אחרות התקבלה

גלעד קריב:  לכן אני לא אחזור על ההערה הזאת

גלעד קריב:  אני חוזר לגבי ההערה של המשמעות של המחירון, שהוא כאמור מחירון לא מחייב

אוהד טל: כן, נקודת ייחוס

גלעד קריב: נכון

אוהד טל: אני רוצה לשאול בהקשר הזה לגבי לוחות הזמנים, כי הרי לא מפורטים פה לוחות זמנים

אוהד טל:  אני מבין שאי-אפשר לפרט בחקיקה לוחות זמנים כי זה מאוד תלוי בפרויקט, בסוג התשתית, במורכבויות וכולי וכולי

אוהד טל:  השאלה איך אנחנו יכולים בכל זאת לוודא שדברים נעשים בפרק זמן סביר?      

דנה דובר: לשאלתך, מסעיף 18 אנחנו מתחילים להיכנס לסד של לוחות זמנים

דנה דובר:  הסעיפים האלו לא מדברים על לוח זמנים ספציפי, כי כרגע אנחנו רוצים לתת כמה שיותר זמן מראש את ההודעה, ואת האפשרות של הצדדים להיערך ולהגיד את מסגרות הזמן

דנה דובר:  מסעיף 18 אנחנו מבנים את התהליך גם עם לוחות זמנים

מטי צרפתי הרכבי: רציתי לשאול לגבי המחירון, בדרך כלל בתשתיות יש מחיר מקסימום ואז ההנחה היא על מחיר מקסימום

מטי צרפתי הרכבי:  מה ימנע ממישהו, איזשהו טייקון, להיות זכיין יחיד ולתת מחיר מאוד מאוד גבוה? למה אין בכל זאת מנעד או טווח של מחירי מקסימום? ואז אומרים הנחה בדומה להם

מטי צרפתי הרכבי:  לדוגמה, מכרזי תשתית גדולים ברשויות מקומיות, כמו שאני מכירה, יש מחירונים שהם מחירונים ארציים

מטי צרפתי הרכבי:  כאן, יש שחקן יחיד בשוק, ולכן הוא לא מחויב לכלום

מטי צרפתי הרכבי:  זאת השאלה ברמת המינהל התקין

אוהד טל: את צודקת

מטי צרפתי הרכבי: אני מצטערת, הגעתי עכשיו ואני לא מכירה הכול

אוהד טל: הכול בסדר, את לא צריכה להתנצל

דנה דובר: אני אסביר את הסיטואציה

דנה דובר:  המחירון שאנחנו מדברים עליו כאן, הוא במצב שיש לנו שחקן מול שחקן

דנה דובר:  למה? כי לא משנה כמה שחקנים יש בשוק התקשורת, כשצריכים להעתיק תשתית ספציפית היא תמיד תהיה של שחקן אחד

דנה דובר:  ולכן הסעיף הזה לא מתייחס לתיחור בין הקבלנים, שיכול לעשות בשביל להוזיל את עלויות העבודה, שזה בוודאי נעשה, וכל החברות הממשלתיות מחויבות לחוק חובת המכרזים

דנה דובר:  אנחנו מדברים פה רק על היחסים בין גוף מבצע אחד, שחייב להעתיק תשתית של גוף תקשורת אחד

מטי צרפתי הרכבי: אין פה שוק חופשי, זה לא מצב של שוק חופשי, למה?      

דנה דובר: זה לא מצב של שוק חופשי וזה גם לא מצב של תחרות

דנה דובר:  אני אתן הקדמה, אנחנו מדברים על מצב של העתקת תשתית

דנה דובר:  אם לצורך העניין, אני בוחרת בחברות אקראיות כל פעם באחת אחרת

דנה דובר:  ואם חברת חשמל צריכה לבצע עכשיו עבודה, ולטובת העבודה הזאת היא צריכה לבצע העתקה של תשתית תקשורת, לצורך העניין של בזק

דנה דובר:  היא צריכה להעתיק את התשתית של בזק, בשביל שהיא תוכל להקים תחנת כוח חדשה

דנה דובר:  קשר הגומלין שעליו אנחנו מציעים ליישם את המחירון, הוא בין חברת חשמל לבזק, אין פה תיחור בין חברות

דנה דובר:  היא חייבת להעתיק את התשתית של בזק

דנה דובר:  ולכן אנחנו לא מדברים פה על מצב שהיא בוחנת בין שחקנים שונים את היכולת לספק להם איזשהו מוצר

מטי צרפתי הרכבי: למה בזק לא מעתיקה את התשתית?      

דנה דובר: מה שאנחנו עושים עכשיו זה יוצרים איזשהו הסדר במסגרת הסעיפים האלה, של מי מעתיק את התשתית ומתי

דנה דובר:  לשאלך, זה לא משנה אם בזק תעתיק או חברת החשמל תעתיק את התשתית, בגלל שהעבודות נעשו, בדוגמה כאן לטובת חברת בחשמל, גם אם בזק תעתיק את התשתית בעצמה, מי שיישא בעלויות ההעתקה האלו היא חברת החשמל

מטי צרפתי הרכבי: אבל מה המחירון?      

דנה דובר: מה שאנחנו עושים עכשיו, זה בשביל לנסות לייצר במסגרת העולם הזה איזושהי הסדרה, אנחנו מציעים לקבוע מחירון

מטי צרפתי הרכבי: רק רגע, למה נדלקתי? כי היה לי מקרה שקרה במסגרת סלילת כביש, כשהייתי צריכה להעתיק תשתית, החברה או הרשות הלאומית, אמרה שהיא מעתיקה

מטי צרפתי הרכבי:  המחיר היה מופקע והוא הכפיל את עלות סלילת הכביש, הוא לא היה נדרש, הייתה תשתית קיימת

מטי צרפתי הרכבי:  אמרנו אנחנו רק סוללים כביש, אמרו לנו: לא, אתם רוצים אישור לסלול כביש, צריך את אישור התשתית

מטי צרפתי הרכבי:  לא נגענו בתת הקרקע, אנחנו נשדרג כבר על הדרך את הקו

מטי צרפתי הרכבי:       זה הכפיל את עלות הפרויקט, זה עיכב את ביצוע הפרויקט, זה תסכל ברמות כי הייתי צריכה לקחת הלוואה, כי זה לא כלול בתקציב משרד התחבורה שהצלחתי לאיגום

מטי צרפתי הרכבי:  וזה היה בעצם להחזיק בכואב כשאין לי ברירה

אוהד טל: אני כל כך שמח על ההערה הזו

אוהד טל:  אני מניח שיש פה עוד כמה ששותפים לזה

אוהד טל:  תיארתי בדיון הקודם דוגמה ממש דומה לזו, בנושא תשתיות

אוהד טל:  שמעתי מראש רשות אחר, את אותו סיפור כמעט אחד לאחד

אוהד טל:  ויש לי תחושה שאנחנו מדברים על אותו דבר

אוהד טל:  התייחסנו לזה גם בסעיפים הקודמים בהקשרים האלו

אוהד טל:  משרד האוצר אתם רוצים להרחיב על זה קצת?      

דנה דובר: אחד הסעדים לבעיה שתיארת עכשיו, ומה שאנחנו עושים, הוא במחירון המוצע

דנה דובר:  ויש לנו גם סעיף שמדבר על עלויות הנשיאה במקרה של שדרוג

דנה דובר:  הסעיף שהוקרא בדיוק עכשיו, סעיף 17(3) שמפנה למקום שבו אנחנו מדברים, על זה שהעתקת תשתית – אם אני חוזרת לדוגמה הדמיונית שנתתי – אם חברת החשמל צריכה שבזק תעתיק תשתית תקשורת כדי להקים משהו, אז חברת החשמל תישא בעלויות של העתקת התשתית

דנה דובר:  עם זאת, במידה ובזק רוצה לשדרג את התשתית – ואנחנו מאוד, מאוד בעד שאם כבר פותחים את הקרקע, שכולם ישדרגו ויעשו את עבודות התחזוקה לתשתית שלהם, כדי למנוע מהציבור נזק בפתיחה וסגירה של כבישים כל הזמן

דנה דובר:       במקרה הזה, אם בזק תרצה לעשות את השדרוג לתשתית הזאת, היא תישא בעליות השדרוג

דנה דובר:  אנחנו ממש מסדירים את הנושא הזה בדיוק בשתי הפסקאות הללו, כדי שגם יהיה מחירון וכולם יוכלו לפעול על פיו, ועלויות העתקת תשתיות התקשורת יהיו מוסכמות

דנה דובר:  וגם כדי להסדיר באלו עלויות החברה שמקימה את הפרויקט נושאת, ובאלו עלויות חברות התקשורת יישאו

מטי צרפתי הרכבי: לצורך העניין, מחירון? כי את מספרת על מצב שאין הרבה שחקנים

מטי צרפתי הרכבי:  אפשר להגיד, אוקיי, זה המחירון ולא יעלה על דלתא מסוימת למטה או למעלה

גלעד קריב: את מתחברת להערה שאנחנו הערנו

גלעד קריב:  לחלק השני של השאלה שלך יש את הפתרון שאם זה שדרוג – אז השדרוג הוא על חשבון גוף התשתית

גלעד קריב:  לגבי החלק של המחירון, שהוא מחירון מוצע, ההסדר לא מונע ב-100% חריגה, לא מונע בכלל

מטי צרפתי הרכבי: אולי דלתא של פלוס 10% מינוס 10%

מטי צרפתי הרכבי:  בגלל שמדובר בשחקנים בודדים

מטי צרפתי הרכבי:  גם אם לכאורה זאת העתקה ולא שדרוג, ועל העתקה אתה כבר שם קו חדש, כבלים חדשים ואת כל הדברים החדשים

מטי צרפתי הרכבי:  נראה לי קצת המום בפרקטיקה של החיים

מטי צרפתי הרכבי:  בתיאוריה אנחנו כולנו צודקים, אני אומרת לך על בשרי, אבל בפרקטיקה של החיים על הדרך כולם תופסים טרמפ

אוהד טל: מטרת החוק הזה היא לצמצם את הדברים האלו ולייעל אותם, זה לא יפתור את כל הבעיות

בת-שבע נחמיה מיכאלי: הערה קטנה בהמשך לדברים ששאלת לגבי טווחי הזמנים, כמו שדנה אמרה, בהמשך נכנסים לקציבת הזמנים לחברות התקשורת, לביצוע העבודות וקידום ההליך

בת-שבע נחמיה מיכאלי:  נקודת המוצא היא שטווח הזמן שחברת התשתית – הגוף המבצע – קוצבת מלכתחילה, יהיה סביר בהודעה הראשונית שלה, בהתחשב בהיקף העבודה

בת-שבע נחמיה מיכאלי:  כלומר, זה משהו שהחברה צריכה לשקול כשהיא קובעת את טווח הזמן, שהוא לא יהיה שרירותי וכן יסתכל על העבודה שצריך לבצע באותו פרויקט, ושטווח הזמן הזה יהיה סגור

אוהד טל: זה ברור

אוהד טל:  אני שואל את עצמי ותכף נקרא, אנחנו חסרי סבלנות וגם אני בעצמי, לגלות את התשובה

אוהד טל:  שאלת מיליון הדולר היא מי מגדיר מה זה סביר כמובן? זאת שאלה שנשאלת בימים אלו

אוהד טל:  יש התייחסויות נוספות למי שמעוניין? בבקשה

רונן לשם: מנהל רגולציה קשרי ממשל בפרטנר

רונן לשם:  לגבי סד הזמנים, אנחנו עובדים עם עסקים שלא עובדים בסופי שבוע

רונן לשם:  כלומר מימים לימי עסקים, וזה עניין מאוד חשוב

רונן לשם:  אם אומרים 21 ימים זה יכול להיות להתקצר מאוד, בטח במדינת ישראל עם כל החגים והשבתות

גלעד קריב: 21 ימים להודיע תשובה האם אתם מבצעים בזמן

דנה דובר: אני רוצה שנדבר על זה בהקשר לסעיפים הרלוונטיים?      

אוהד טל: כן, בדיוק בואו נדבר על זה בסעיפים הרלוונטיים

דנה דובר: אבל עוד לא התחלנו לדבר על סעיפים של מועדי זמנים, אז אולי כשנדבר על הסעיפים

אוהד טל: 	נתייחס לזה

אוהד טל:  זאת שאלה שכבר עלתה כאן בדיון הקודם, ניתנה על כך תשובה ונחזור ונתייחס לזה בהמשך כשנגיע לסעיף הרלוונטי

אוהד טל:  הערות נוספות? אוקיי נמשיך

מטי צרפתי הרכבי: אנחנו נגיע לסעיף 24 בלי קשר נכון?      

גלעד קריב: סעיף 24 נידון בדיון הקודם

מטי צרפתי הרכבי: הבנתי, אני מצטערת

אוהד טל: הסבר

גלעד קריב: מה שעלה פה לגבי סעיף 18(ג), הוא שהסעיף משאיר את כל הכוח בידי הגוף המבצע

גלעד קריב:  ברגע שהספק המורשה אומר: אני לא יכול לעמוד בזמנים שהקצבתם לי, יש פה איזושהי בעיה ומורכבות, ואני לא יכול לעמוד בזמנים האלה, ואני מציע לוחות זמנים אחרים

גלעד קריב:  במקום ב-20 יום אני אעשה את זה ב-30 יום

מטי צרפתי הרכבי: אוקיי, סגרתי על 30 יום

מטי צרפתי הרכבי:  אני קונה עכשיו את ה-30

גלעד קריב: זה רק מבחינת הדוגמאות

גלעד קריב:  מצד אחד, אנחנו לא רוצים שהספק המורשה ייקבע בעצמו זמנים ויגיד כל מספר

גלעד קריב:  מצד שני, בסעיף 18(ג) הגוף המבצע מחליט בעצמו האם הוא מאשר את לוחות הזמנים של הספק המורשה

גלעד קריב:  ואם הוא לא מאשר את לוחות הזמנים, התוצאה היא שהוא מבצע את זה בעצמו

גלעד קריב:       השאלה היא איך אנחנו מונעים מצב, שבו הגוף המבצע לא רוצה להתעסק עם הספק המורשה, ואומר אני אעשה את זה בעצמי? איך אנחנו מונעים מצב שבו הגוף המבצע אומר אני לא מקבל, לא משנה מה המועדים שיגיד הספק המורשה? כדי להגיע למצב שהוא עושה את זה בעצמו, ללא כאב הראש של הספק המורשה

אוהד טל: קודם תסבירו את הסעיף בכללותו, ותתייחסו לשאלה

דנה דובר: אין בעיה, התחלנו בסעיף 17 שאומר – אני רק מחזירה קצת אחורה – שהגוף המבצע יצטרך להודיע לגוף התקשורת על המועד שבו – גם הרחב וגם המדויק – הוא רוצה שהוא יבוא לקרקע, בשביל לבצע את עבודות העתקת התשתית

דנה דובר:  הוא צריך לתכלל את זה במסגרת עוד הרבה מאוד גורמים, והרבה מאוד גופי תשתית אחרים, שצריכים לבוא ולהעתיק את הקווים שלהם

דנה דובר:  והוא נותן לו הודעה מתי הוא רוצה שהעתקה הזאת תתבצע

דנה דובר:      סעיף 18 מדבר על מה קורה במצב שבו גוף התקשורת, הספק המורשה, יבוא לגוף התשתית, ויגיד לו: אני לא יכול לבצע את העבודה בלוחות הזמנים שאמרת

דנה דובר:  השאלה שהעלה פה היועץ המשפטי, למה שהגוף המבצע לא ייתן לוחות זמנים מאוד מאוד קצרים, בשביל לבצע את העבודה בעצמו? והתשובה לזה היא בעיקר מכורח המציאות, והיא כוללת כמה דברים

דנה דובר:      דבר ראשון, בסופו של דבר אין כזה דבר שלא תהיה תקשורת בין הגוף המבצע לגוף התקשורת

דנה דובר:  התקשורת הזאת מתחילה עוד לפני, בשלב של תכנון מפורט של העתקת תשתיות

דנה דובר:  אנחנו כבר אחרי שיח מתמשך, וגם שיח חוזר בין החברות

דנה דובר:       דבר שני, בסופו של דבר הקבלן – אפשר לראות את זה גם בהמשך – שיעתיק את תשתית התקשורת הפסיבית יהיה אותו קבלן

דנה דובר:  השאלה היא מי יהיה הגוף שיפעיל אותו? האם מי שיעשה את המכרז ויחליט מי יהיה הקבלן שיפעל יהיה גוף התקשורת, בשביל הגוף המבצע? או הגוף המבצע?      אנחנו מדברים פה בסופו של דבר על אותם – כמו שמשרד התקשורת הזכירו קודם – שחקנים שיבצעו את העבודה

דנה דובר:  ולכן כאב הראש שנחסך כאן לגוף המבצע בלעשות את העבודה בעצמו, הוא לא מאוד מאוד גדול, כי גם ככה התנאים והסלים שהגדרנו פה, הם כאלה שמחייבים אותו לשמור על הדברים בצורה מאוד מאוד מדויקת

אוהד טל: אני רוצה להבין, רשימת הקבלנים שיכולים לבצע העברה של תשתית פסיבית היא רשימה סגורה?      

דנה דובר: לא

דנה דובר:  אבל יש כאן הגדרות מי הקבלנים שהגוף המבצע יוכל להשתמש בהם

מטי צרפתי הרכבי: דרג של מקצועיות של קבלנים

דנה דובר: אנחנו כבר נגיע לסעיף הזה, אנחנו מדברים פה על דינים של מי קבלן מוסמך לבצע

גלעד קריב: אני מניח שהרבה מאוד עבודות בתחום התשתית, גם בהקשרים הקודמים שדיברנו עליהם בדיון הקודם, מתבצעות על ידי קבלני משנה – זאת לא השאלה

דנה דובר: לא סיימתי להסביר את התשובה, אני אשמח לסיים להסביר ואז תגיד שזאת לא השאלה

דנה דובר:  בסופו של דבר, אנחנו אומרים פה שני דברים מאוד מאוד חשובים

דנה דובר:  דבר ראשון, יחסי הגומלין בין החברות האלה הוא יחס תמידי, וכמו שיושב-ראש הוועדה, כבר הזכיר אנחנו מנסים לצמצם ולהסדיר חלק מהתהליכים, אנחנו לא נוכל להסדיר את כולם

דנה דובר:      אם הגופים המבצעים יתנו לוחות זמנים שהם בלתי אפשריים לחברות התקשורת, אז לחברות התקשורת יש את הדרך שלא לשתף פעולה ולתקוע – אני אומרת במירכאות – את גופי התשתית מהשלמת העבודה

דנה דובר:       דבר שני, כמו שמשרד התקשורת ציין וגם זה נאמר לפרוטוקול, בסופו של דבר אנחנו מדברים פה על גופים מבצעים, שיש להם אחריות

דנה דובר:  הם יתנו לוחות זמנים בהתאם לקצב הביצוע של העבודות, ויש פה גם סעיף שאומר מה אם הם נתנו לוחות זמנים קצרים מדיי, באופן שבו חברות התקשורת יגיעו לשטח ולא יוכלו לבצע את העבודה

דנה דובר:       הסיכון שיש פה לגופים המבצעים, לבוא ולתת לוחות זמנים שאפתניים מדיי הוא כזה, שבסופו של דבר אם הם יעשו את זה, ההסדר כולו יהיה ריק מתוכן

דנה דובר:  ולכן בעיננו הגידורים שיש במסגרות של הסעיף הזה, שומרים על מצב שבו לא יהיה ניתן לתת מועדים מאוד מאוד קצרים ושאפתניים

מטי צרפתי הרכבי: אנחנו מדברים על תשתיות, לאו דווקא תשתית ספציפית, ומדברים על העתקות של תשתיות שהן מפריעות לתשתית הלאומית, נכון?     

אוהד טל: בפרק הזה אנחנו מדברים על תשתיות תקשורת

אוהד טל:  על תשתיות אחרות לא דיברנו

מטי צרפתי הרכבי: אוקיי

מטי צרפתי הרכבי:  כרגע זה רק תקשורת, שבעצם צריך להעתיק אותן לטובת תשתית לאומית שקיימת

מטי צרפתי הרכבי:  רציתי לשאול, ושוב מהפרקטיקה של החיים – אני מצטערת שאני כל הזמן בחוויות שלי – אני יודעת מה היו לוחות הזמנים וכמה בסוף זה חרג

מטי צרפתי הרכבי:  יש מצבים שבמסגרת העתקת תשתית תקשורת או במסגרת תשתית לאומית, אתה נתקל בתשתיות שמעכבות את לוחות הזמנים

מטי צרפתי הרכבי:  לצורך העניין, דבר ראשון, לא תמיד האזמיידים הם לפי מה שקיים בפועל, אתה מקבל אזמייד אחד ואתה קורע סיב אופטי פתאום בגלל שזה לא היה מדויק

מטי צרפתי הרכבי:  דבר שני, פתאום אתה רוצה להעתיק תשתית ומגלה איזו אבן שנראית כחשודה, או איזה קו מקורות, או קולחין ישן שאף אחד לא ידע על קיומו

מטי צרפתי הרכבי:  ובעצם כל לוחות הזמנים נטרפים, גם לגוף המעתיק וגם לגוף של התשתיות – שמחה וששון

דנה דובר: כמו שאת רואה אני מחייכת, כי עשינו הסדר נפרד לזה

דנה דובר:  ההסדר נדון בוועדה בפעם הקודמת

מטי צרפתי הרכבי: ביקשת ממני לשאול את השאלה, לא?      

דנה דובר: החלק שנדון הוא החלק שממש מדבר על - -     

אוהד טל: ואומרים שהאופוזיציה לא מנהלת את הממשלה, תראי מה זה

דנה דובר: - - החלק שנדון בפעם הקודמת, מדבר על הסדר להעתקת תשתית במקרה שהתשתית לא ממופה

דנה דובר:  ומעבר לזה כמו שדיברת על אזמיידים לא נכונים, גם נדון חלק שלם שהמטרה שלו היא לייצר הסדרה של רישום התשתיות, ודיוק של מיקום התשתיות, ותיקון העיוותים שיש בתמריצים היום לא להעביר מיפוי מדויק של התשתית, בדיוק לדברים האלה

דנה דובר:      ולכן, ניסינו לטפל פה גם בשיפור של רישום התשתיות, שיהיה כמה שיותר מדויק, וגם במקרים שאנחנו נתקלים בהעתקת תשתית שאינה ממופה, זה החלקים שכבר נדונו

דנה דובר:  החלק שאנחנו דנים בו כעת הוא החלק שמדבר ספציפית על העתקה במצב הרוחבי יותר, של תשתית תקשורת פסיבית

גלעד קריב: אני רוצה להוסיף לתשובה של דנה, שגם הסעיף הבא, סעיף 19, שתכף נקריא אותו מדבר על מקרה שהיה איזשהו עיכוב בקידום המיזם, ולכן כל לוחות הזמנים נדחו

גלעד קריב:  ומה שקורה במקרה הזה, זה הסעיף שאנחנו מיד נקריא

אוהד טל: בבקשה

גונן סורני: שלום אני מנהל תשתיות בחברת HOT, אני עושה הרבה מאוד העתקות תשתית, במיוחד באזור הארד קור של תל-אביב, בני-ברק, רמת גן וכולי ברכבת הקלה

גונן סורני:  ושם רוב הסיטואציות יותר מורכבות

גונן סורני:  כשאנחנו נכנסים לבצע העתקת תשתית אנחנו עושים את זה תוך כדי הקבלן, לצורך הדוגמה, ולוח הזמנים לא קשור אלינו

גונן סורני:  אני לא יכול להיכנס לבצע לפני שמכינים לי את התוואי

גונן סורני:  כשאנחנו מדברים על שלדוגמה נסגר לחודשיים, אני לא יכול לבצע בחודשיים כי אומרים לי: תקשיב אתה לא יכול להיכנס עכשיו לעבוד, אנחנו תלויים בגורם שמבצע את העבודה ולא יכולים לבצע בעצמנו

מטי צרפתי הרכבי: נושא תיאום תשתיות, כי זה לא רק HOT  זה סרבול של תיאום תשתיות בו זמנית עם הרבה מאוד גורמים

גונן סורני: זה נכון לגבי כולם

אוהד טל: דיברנו על זה בתחילת הסעיף

גלעד קריב: גם סעיף 16 וגם סעיף 17 מדבר על הדברים האלה

אוהד טל: זאת האחריות של הגוף המבצע לעשות את העבודה באופן כזה שהוא מודיע לכם מתי אתם יכולים להיכנס לשטח

אוהד טל:  טווח הזמן של שבמסגרתו ניתן לבצע את העתקה, דיברנו על זה בעקרון

אוהד טל:  משרד האוצר, רוצים להוסיף ולדייק את זה?     

דנה דובר: אני מציעה שנקרא את כל ההסדר

דנה דובר:  כמובן שאין שום כוונה להתחיל את מנעד הימים לביצוע העבודות, במצב שבו אתם לא יכולים לבצע את עבודות בעצמכם

דנה דובר:  גם משרד התקשורת אמר את זה קודם, גם ההסדר שאנחנו מציעים פה, מטרתו לוודא שהגוף המבצע ייתן לכם את כל הכלים, בשביל לעשות את העבודות בזמן

דנה דובר:  ועם העבודות נדחו על ידו, אנחנו כבר נגיע לסעיף הזה, שמדבר על מצב שבו יש דחייה בעבודות שהיא לא באשמתכם, ואז כמובן שהדבר הזה לא קורה

גונן סורני: אני ממש מתחבר למה שהיא אמרה קודם, זה בדיוק נכון, כשיש מכשול בדרך מה עושים?     

דנה דובר: נכון

דנה דובר:  אין כוונה לדבר על מכשול בדרך, אני חושבת שלטעמי ההסדר שהצענו פה כולו בסוף נוגע בנקודות האלה, בשביל לוודא שנותנים לכם את כל הכלים לבצע את העבודה במסגרת לוחות הזמנים שנתנו

רוני חורי: גונן, אני אוסיף על כך שהפעילות של חברות התקשורת להעתקת תשתית מתנהלת דרך מערכת תיאום תשתיות

רוני חורי:  ואם התגלה צינור, אתה שם את זה במערכת וזה מגיע לחברה המבצעת, והיא מודעת לזה והכול מתועד

רוני חורי:  כל התהליכים זורמים במערכת אחת וכולם יודעים על זה, אין הפתעות לאף אחד

רוני חורי:  אם אתה הופתעת, אתה לוקח את ההפתעה ומעביר אותה לגורם שמתכלל את הכול

גונן סורני: אני לא מדבר על משהו שמצאתי בקרקע

גונן סורני:  אני אתן לך דוגמה, רחוב אלנבי בתל-אביב, רחוב שקט כזה ורגוע שאנחנו מבצעים שם העתקה במקטע שבע, כשהכינו לנו הסדר תנועה נכנסנו לעבודה ונעצרנו בגלל הקבלן הראשי של נת"ע, שהוא היה אמור לפתוח לנו את הרחוב

גונן סורני:  זה לא שיש בעיה של מערכות, יש בעיה עם דיירים, יש בעיה עם הולכי רגל, יש אלף ואחת בעיות שעוצרות את העבודה שלא תלויות בנו ואנחנו לא יכולים להתקדם

גונן סורני:  זאת הנקודה שרציתי להציג

דנה דובר: לגמרי, אין שום ספק

דנה דובר:  ולדעתי ההסדר מציע

בת-שבע נחמיה מיכאלי: בהמשך לשאלה של הייעוץ המשפטי, שזאת נקודה טובה העניין הזה

בת-שבע נחמיה מיכאלי:  וכמו שדנה הסבירה, הגישה היא שמאמינים שהרצון הטוב הוא גם מצד החברות המבצעות שלא יתנהלו בצורה שהיא לא סבירה ולא מידתית או בינונית

בת-שבע נחמיה מיכאלי:  זאת  נקודה טובה שהיא לא מוסדרת כאן ואנחנו מקווים שההסדר יעבוד כמו שצריך, ולא נתקל בקשיים

בת-שבע נחמיה מיכאלי:  אבל אם יהיה קושי צריך יהיה לראות איך נותנים לו מענה

מטי צרפתי הרכבי:  אירופה

גונן סורני: עוד הערה אחת חשובה לחברות התקשורת – אני חושב שאני מייצג את כולם בקטע הזה – יש אינטרס יותר מהיזם עצמו לסיים את העתקות התשתית לפני כולם

גונן סורני:  זה פותר לנו בעיות וסיכונים של פגיעות

גונן סורני:  לנו יש שקט ככל שאנחנו יוצאים מהשטח

גונן סורני:  אין סיטואציה שבה אנחנו מעכבים את הפרויקט, להיפך אנחנו רוצים לסיים אותו יותר מהר מכולם

שי שלף: סעיף 19

שי שלף:  אני חושבת שההסדר הזה, בגלל שיש כאן הרבה סעיפים שמגדרים את האירוע בצורה מסוימת, גם הקושי שאתה מעלה והחשש והאינטרס שלכם, של חברות התקשורת, לבוא ולסיים את העבודות בצורה רציפה, מוסדר בהמשך

שי שלף:  ולכן אני חושבת שאנחנו נצליח לקיים את הדיון המהותי יותר טוב אם נמשיך

אוהד טל: בסדר גמור

גלעד קריב: אני מציע שתקראי עד סוף

אוהד טל: כן, זה גם מה שהיא הציעה

שי שלף: סעיף 19, דחיית מועד בידי הגוף המבצע

מטי צרפתי הרכבי: את יכולה לומר לנו כמה קבלנים כאלה יש בפרק הזה? בסיווג הזה? כמה שחקנים יש כאן במגרש?     

דנה דובר: אנחנו לא רוצים להגביל את כמות השחקנים במגרש

מטי צרפתי הרכבי: לא, כמה רשומים בפנקס הקבלנים כרגע?      

אוהד טל: רגע מטי, לשם יעילות הדיון נסיים את ההקראה ואז יהיו התייחסויות, כדי שנוכל להתקדם

אוהד טל: עכשיו הסבר כללי על הכול ואז התייחסויות

דנה דובר: אני ממשיכה את ההסדר שהיה קודם

דנה דובר:  אמרנו שהגוף המבצע מודיע לגוף התקשורת על המועד האמור, סעיף 18 דיבר על לוחות הזמנים שבהם גוף התקשורת, הספק המורשה, אומר האם הוא יכול לבצע את ההודעה בזמן, ובאיזה פרק זמן הוא יכול לבצע את העבודה

דנה דובר:       סעיף 19 שממנו התחלנו, מדבר קצת על הקשיים שאליהם התייחסנו קודם, אנחנו מדברים על מצב שבו הגוף המבצע צריך לדחות את מועד תחילת העבודות, בגלל שאנחנו מטילים חובה גם על הספקים המורשים, להזמין קבלנים ולבוא לבצע את העבודות

דנה דובר:       מן הראוי, שאם יש שינוי בלוחות הזמנים של העבודה, הם יקבלו הודעה על כך מספיק זמן מראש, כדי שיוכלו להתארגן בהתאם

דנה דובר:  ברגע שיש עיכוב כזה אנחנו אומרים, שהצדדים יסכימו ביניהם על מועד חדש לביצוע העבודות, כי מי שהביא לאי עמידה בזמנים, כמו שצוין פה כבר, הוא הגוף המבצע, אז בטח שאנחנו לא נכיל על אף הדחייה הזאת את האחריות בכל מקרה על הספק המורשה

דנה דובר:  וסעיף (ב) מדבר על מקרה שהדחייה היא מאוד מאוד ארוכה, כי במיזמי תשתית אין מה לעשות, החיים מראים לנו שלפעמים גם יש טעויות ארוכות

מטי צרפתי הרכבי: רב הנסתר על הגלוי

דנה דובר: רב הנסתר על הגלוי לחלוטין

דנה דובר:  במקרה שיש דחייה שהיא מאוד מאוד ארוכה, התהליך צריך להתחיל מהתחלה, כי אנחנו מניחים שחברות התקשורת לא יכולות להחזיק בכל הזמן את הקבלנים שלהם בסטנד-ביי, למורת רוחם של הגופים המבצעים

דנה דובר:  בהמשך אנחנו מדברים על זה שהעתקה של התשתית על ידי הספק המורשה תהיה בהתאם להודעה שמסר, ועל המצבים שבהם אם הספק המורשה, שהם למעשה גופי התקשורת לא יכולים לעמוד בלוחות הזמנים שהציע הגוף המבצע, אז שהעתקת התשתית תבוצע על ידי  הגוף המבצע

דנה דובר:  כשאנחנו נותנים פה גידורים לכך שאנחנו נוודא שהעבודה מבוצעת כהלכה, כמו שצריך בהתאם לקבלנים מוסמכים, שנוכל להבטיח שלא תהיה פה שום פגיעה בתשתיות התקשורת

דנה דובר:       לעניין חלק מהשאלות, גוף התקשורת יוכל להציב מפקח מטעמו, בשביל לוודא שהעבודות יהיו לשביעות רצונו

דנה דובר:  וכמובן בשביל להשלים את ההסדר, וגם לדבר על איך מעבירים את מיפוי התשתית לאחר מכן, בשביל להתכתב עם ההוראות שעשינו לרישום התשתית

דנה דובר:  ההוראות בסוף הן הוראות טכניות, שמדברות על מה קורה במקרה שתשתית התקשורת אינה ממופה, ושם יש כבר הסדר שדיברנו עליו

דנה דובר:  אנחנו רוצים שהוא יחול באופן רוחבי על כל התשתיות, ואת היחס שיש בין ההסדר המוצע כאן, לסעיף 25 לחוק התקשורת, בשביל לוודא שאין התנגשות בין הסעיפים

אוהד טל: בסדר גמור

אוהד טל:  בבקשה מטי

מטי צרפתי הרכבי: אחד, לגבי רשימת הקבלנים שהגדרתם מי יכול לעשות את העבודה? בכמה שחקנים מדובר ברמה הלאומית? לא ספציפית מי הקבלן

רוני חורי: עשיתי בדיקה ויש כ-20 קבלנים

רוני חורי:  מן הסתם חלקם עובדים גם עם החברה הזו וגם עם החברה השנייה

רוני חורי:  אבל הפול הוא בסדר גודל של 20 קבלנים, זה גם תלוי באזור בארץ אבל זה סדר הגודל

רוני חורי:  בדרך כלל אותן חברות עובדות בשביל כולם

רוני חורי:  זה מהניסיון שלי לפחות

מטי צרפתי הרכבי: זה לא שחקן או שניים, זה 20

רוני חורי: לא אחד וגם לא שניים

מטי צרפתי הרכבי: עוד שאלה, כשמדברים על מתקן תקשורת, זה לאו דווקא בזק, נכון?     

דנה דובר: לאו דווקא בזק, אני סתם נתתי דוגמה לפרוטוקול

מטי צרפתי הרכבי: בסדר

מטי צרפתי הרכבי:  מה העניין בסעיף 4?      

גלעד קריב: זה מתקן בזק, זאת הייתה ההגדרה בחוק התקשורת בזק ושידורים

גלעד קריב:  זה נחשב היסטורי תחת המילה בזק

מטי צרפתי הרכבי: ולא שווה איזשהו דיוק? או שזה קיים בהגדרות?      

אוהד טל: זה החוק שם

אוהד טל:  אפשר להציע תיקון חקיקה

בת-שבע נחמיה מיכאלי: ההתייחסות לחברות התקשורת היא באמצעות המונח ספק מורשה

מטי צרפתי הרכבי: לא, לא, אבל כשכתוב כאן, לביצוע הסרת מתקן הבזק וחיבורו לתשתית

גלעד קריב: מתקן בזק זה משהו כללי

בת-שבע נחמיה מיכאלי: זה לא חברת בזק, יש חברת בזק שהיא גם החברה בחוק התקשורת

גונן סורני: זה משהו היסטורי השם הזה, הוא שייך לבזק

מטי צרפתי הרכבי: אוקיי

אוהד טל: סבב התייחסויות? בבקשה, אדוני היועץ המשפטי

גלעד קריב: כמה הערות והבהרות, בסעיף 19, דנה הסבירה קודם, יש מקרים שבהם יש איזשהו עיכוב בקידום המיזם, ולכן צריך לקבוע מועד חדש לקראת העבודות של הספק המורשה

גלעד קריב:  קודם לכן, דיברנו על חשיבות לוחות הזמנים ושהגוף המבצע יכול ויש לו את הסמכות להגיד שהזמנים יותר מידיי רחוקים ושהוא עושה את זה בעצמו

גלעד קריב:  לעומת זאת, בסעיף הזה, במקרה שיש איזשהו עיכוב ואי- אפשר להתחיל את העבודות בזמן, אפילו אם זה עיכוב קצר, לצורך העניין עיכוב של שבוע מבחינת העבודה

גלעד קריב:  במקרה הזה אומר הסעיף, אתם צריכים להגיע להסכמה עם הספק המורשה, לגבי המועד המעודכן לקראת ביצוע העבודות

גלעד קריב:  מה קורה אם לא מגיעים להסכמה על מועד כזה? אין אמירה בסעיף הזה, בעצם הכוח עובר לספק המורשה והוא יעשה את זה כשהוא יסכים לעשות את זה

גלעד קריב:  השאלה האם אנחנו לא עוברים לקיצוניות השנייה בהקשר הזה?     

דנה דובר: לענות?      

אוהד טל: לא, לא

אוהד טל:  נאסוף את כל השאלות ונענה

גלעד קריב: זה כבר רשום לך

גלעד קריב:  בסעיף 20(ב), מוצע שהגוף המבצע יאפשר לספק המורשה, לבצע את כל הפעולות הדרושות לשם ביצוע העתקת התשתית

גלעד קריב:  משום מה ההסדר הזה מופיע רק בחלק של תשתיות התקשורת, אני חושב שהוא נכון באותה מידה לכל תשתית, אנחנו רוצים שהגוף המבצע יאפשר לכל גוף תשתית, לבצע את הפעולות שהוא צריך לעשות כדי להעביר את התשתית שלו

גלעד קריב:  זה לא משהו שהוא נכון דווקא לתשתית תקשורת

גלעד קריב:       אני לא אחזור על ההערה בסעיף 21(ב), זאת אותה הערה שהערתי קודם בסעיף 18(ג) שלא התקבלה, לכן אני לא אחזור עליה שוב

גלעד קריב:      בפסקה (1) בסעיף 21 לגבי הקבלנים, זאת תוספת לנוסח שבאה להעביר שההוראות פה, שאפשר למשל להסכים מיהו הקבלן שיבצע את העבודות, הן לא גורעות מהוראות כל דין לצורך העניין

גלעד קריב:  אם יש עבודה ספציפית, שלביצוע שלה על פי הוראות הדין נדרש קבלן עם רישיון מסוג X, כמובן שאי-אפשר להסכים על כל אחד, ומי שמסכימים עליו צריך לעמוד בדרישות האלה

אוהד טל: בסדר גמור

אוהד טל:  התייחסויות נוספות? שאלות נוספות? אוקיי, אין התייחסות

אוהד טל:  יש לנו מישהו בזום? ניר יוגב, בבקשה

אוהד טל:  שם ותפקיד לפרוטוקול

ניר יוגב: שלום לכולם, איתי על הקו נמצאים גל דרעי וראיד נאשף

ניר יוגב:  ראיד הוא זה שמבצע בפועל את העבודות של העתקת תשתית מול החברות השונות

ניר יוגב:  אני אגיד בגדול, אנחנו תומכים בהסדרה של משרד האוצר, אנחנו חושבים שהיא מאוזנת, יש לנו כמה הערות שכבר חלקן נאמרו בדיון ואני לא אחזור עליהם באריכות

ניר יוגב:      הדבר הראשון, הוא שאנחנו מבקשים שיקפידו על כך שלוחות הזמנים שינתנו לנו יהיו סבירים, ושהם ייספרו מהמועד שבאמת ניתן לבצע את העבודות

ניר יוגב:  כבר היו לנו מקרים שבהם אמרו לנו להתחיל לבצע, וכשהגענו לביצוע בשטח, השטח בכלל לא היה מוכן, ואי-אפשר היה לבצע

ניר יוגב:       הדבר השני שאני רוצה להזכיר, שבסוף זה לא רק עניין של ביצוע, זה לא רק עניין של כמות מהנדסים

ניר יוגב:  צריך לזכור שיש לקוחות מאחורי השירותים הללו

ניר יוגב:  סלקום באופן ספציפי מספקת שירות להרבה מאוד לקוחות עסקיים, חלקם לקוחות מאוד רגישים לתקשורת, זה יכול להיות בנקים וזה יכול להיות גופים ביטחוניים שונים שאנחנו מספקים להם תקשורת

ניר יוגב:  ולכן, גם אם ניתן לצורך הדוגמה בלבד לבצע את העבודות תוך שבוע, המשמעות היא שאנחנו צריכים ללכת ללקוח ולהגיד לו, תקשיב, אתה צריך להיות מנותק תוך שבוע לאיזשהו פרק זמן מסוים, ולא תמיד זה מתאים ללקוח

ניר יוגב:  במיוחד לקוחות כאלה, ששירותי התקשורת הם קריטיים עבורם בגלל השירותים שהם מספקים, וזאת יכולה להיות סיטואציה מאוד מאוד בעייתית להם

ניר יוגב:      לכן כשבאים ואומרים לחברת התקשורת לבוא ולבצע תוך X זמן, צריך לקחת בחשבון שה-X זמן היא לא רק היערכות הנדסית תפעולית לביצוע העבודה, אלא גם היערכות מול הלקוחות

ניר יוגב:  ויש מקרים שבהם האירוע הוא מז'ורי מאוד מבחינת הלקוחות, וזה כשלעצמו יכול לייצר עיכוב בלוחות הזמנים, כי אנחנו לא רוצים לנתק שירותי תקשורת קריטיים ללקוחות כשהם לא ערוכים לכך

ניר יוגב:  אני מבקש אם אפשר, לתת לראיד להשלים את מה שאני לא ציינתי

ניר יוגב:  תודה לכם

אוהד טל: ראיד, בבקשה

ראיד נאשף: שלום לכולם, אני רוצה להוסיף עוד שני דברים קטנים מבחינת לוחות הזמנים

ראיד נאשף:  אנחנו בדרך כלל עושים ישיבות עם היזמים ומנהלי הפרויקטים מטעמם, כדי לתאם את המועדים של הכניסה לביצוע ואת הסיום

ראיד נאשף:  יש מקרים, כמו שניר ציין וכמו שגונן ציין קודם, כשאנחנו נכנסים לשטח, גם אם הוא מוכן באופן חלקי, בסיכום איתם שהם יכשירו ויפתחו לנו את העבודה קדימה, וזה לא תמיד מתאפשר

ראיד נאשף:  אני מכניס קבלן, ואחרי שאני מכניס אותו הוא מגיע לשלב שהוא לא יכול להמשיך את העבודה, ודורש מאיתנו ימי בטלה ועיכובים וכל מיני סיפורים

ראיד נאשף:  היה לנו את זה עם נתיבי ישראל, נתיבי איילון ונת"ע

ראיד נאשף:       הדבר הכי קריטי כדי לעמוד בלוחות הזמנים, הוא הכשרת השטח ומוכנות השטח לכניסה לביצוע

ראיד נאשף:  אם עכשיו אנחנו נכנסים לשטח מוכן, ויש לי כל האישורים הנדרשים כדי לבצע את העבודה, כולל חציות של קווי דלק וגז, אין שום סיבה שלא לעמוד בלוחות הזמנים שהתחייבנו עליהם מראש

ראיד נאשף:   לגבי העתקה של התשתית האקטיבית של הכבילה, כמו שניר ציין, לרוב זה לא תלוי בנו

ראיד נאשף:  יש הרבה גורמים והרבה גופים שמחייבים אותנו לתאם איתם מראש, ונותנים לנו אפילו לפעמים מעל חודש וחודש וחצי ימים, את מועד הניתוק וכאן אנחנו נתקעים

ראיד נאשף:  בהרבה מקרים אנחנו נעזרים ביזמים ובכל מיני גורמים כדי לתת לאותם לקוחות שלנו, במירכאות לרדת מהעץ, ולאפשר לנו לעשות את העבודה בזמן

ראיד נאשף:  נושא לוחות הזמנים לרוב תלוי במוכנות השטח, ביזם העבודות, ולמה שהוא התחייב כלפינו לפני שנכנסים לביצוע

ראיד נאשף:  תודה רבה לכם

אוהד טל: מיכל שרעבי את כאן?      

מיכל שרעבי: כן, שלום, אני כאן

מיכל שרעבי:  אין לי הערות בשלב זה

מיכל שרעבי:  תודה

אוהד טל: בסדר גמור, אוקיי

אוהד טל:  משרד האוצר, בבקשה להתייחס לשאלות שעלו

דנה דובר: אני רוצה להתחיל להקריא שוב את סעיף 20(ב), כי החשש הזה על עלה כמה פעמים

דנה דובר:  סעיף 20(ב), אומר: הגוף המבצע יאפשר לספק המורשה לבצע את כל הפעולות הדרושות, לשם ביצוע העתקת התשתית הפאסיבית על ידו, כאמור בסעיף קטן (א)

דנה דובר:  מטרת הסעיף הזה הייתה להתמודד עם החשש שמעלים גופי התקשורת, שבהם ספירת הימים תחל אבל בפועל הגוף המבצע לא יאפשר להם לעבוד בשטח

דנה דובר:  ממש רצינו למנוע את זה, ולכן זה יש סעיף שמוקדש כולו לאמירה הזאת

גלעד קריב: רגע, לגבי הסעיף הספציפי הזה, האם אתם מסכימים שהוא צריך לחול בכל ההקשרים ולא רק בהקשר של תשתית פאסיבית?      

דנה דובר: אני אסביר למה הסעיף הזה רלוונטי כאן, ובעיננו לא רלוונטי בעניין של הסדרים שאינם ממופים

דנה דובר:  הסעיף הזה מתייחס למצב שבו כבר דיברנו על לוחות הזמנים לביצוע העבודה, אנחנו מזמינים ספק להיכנס לשטח, מתאמים איתו את כניסתו לשטח ואת ביצוע העתקת התשתית

דנה דובר:  כשבהסדר בחלק של התשתיות שאינן ממופות, אנחנו מדברים על מצב שבו השטח כבר פתוח, כבר היינו צריכים לעשות את העתקת התשתית, אנחנו נמצאים במצב שבו כבר חלק מהעתקות התשתית בוצעו וחלק אינן

דנה דובר:      לכן החשש שהעלו פה גם חברות התקשורת לזה, שנת"ע לצורך העניין החליף מחברת חשמל, לא תוכל לקבל את כל האישורים הרלוונטיים בשביל להתחיל ולבצע את פתיחת השטח בזמן, או תיאמו לו קו ב- - - אחרים, לא קורה שם

דנה דובר:   כי שם אנחנו כבר מצב שהתקבלו כל האישורים, נפתח השטח, אנחנו במצב שכבר נדרשת העתקת תשתיות, ולא במצב שמתווה ההעתקה סוכם מראש, ואנחנו במסגרת לאיזשהו חוזה או התחייבויות בין הצדדים, צריכים לאפשר להם לבצע פעולה מסוימת

דנה דובר:  ולכן בעיננו אין משמעות להוסיף את הסעיף הזה גם בחלק של התשתיות שאינן ממופות

גלעד קריב: אני לא מבין מה החשש אם הוא יתווסף? ואני לא מבין את ההבדל? תיארו פה מצב שבו מתחילים את העבודה, ואז מאיזושהי סיבה – אנחנו מדברים על נת"ע, אפשר לדבר על כל חברה אחרת, אבל זה סתם כשם – אתה אומר להם תעצרו, אתם לא יכולים להמשיך, כי יש לנו משהו אחר שאנחנו עושים פה כרגע

גלעד קריב:       מה ההבדל בין תשתית תקשורת לבין תשתית של מקורות, שנמצאת בדיוק באותו קו ובדיוק באותה נקודה? אנחנו באותו מצב

דנה דובר: ההבדל הוא במהות שהתשתית הייתה ממופה או לא ממופה

דנה דובר:  במצב הזה, בין אם אנחנו מדברים על אמצע העבודות ובין אם אנחנו מדברים על תחילת העבודות, יש פה לוחות זמנים שבהם הייתה חובה להעתיק את קו התשתית שמתואמת מראש

דנה דובר:  יש כאן מצב שבו סוכמו הדברים מראש מלכתחילה, והתיאום מבוצע בכך שמספר הימים צריך להתחיל להיות ממקום מסוים, או השלמת עבודה צריכה להיות מנקודה מסוימת

דנה דובר:  כשבמצב שהתשתית בה היא לא ממופה, אנחנו מדברים על מצב שבו אי-אפשר להמשיך לבצע את שאר העבודות, או שאנחנו צריכים עכשיו להגיע למצב שבו אנחנו מעתיקים תשתית שכבר השטח נפתח, ועכשיו צריך להעתיק אותה

גלעד קריב: אין שם אמירה שאי-אפשר להמשיך את שאר העבודות בתשתית הלא ממופה

גלעד קריב:  יכול להיות שכן ויכול להיות שלא

גלעד קריב:  זה לא בהכרח, שכל פעם שיש תשתית לא ממופה אי-אפשר להמשיך את שאר העבודות

אוהד טל: למה זה מפריע לנו לכתוב, הרי הסעיף פה מאוד פשוט שאומר: הגוף המבצע יאפשר לספק המורשה לבצע את כל הפעולות הדרושות, לשם ביצוע העתקת התשתית הפסיבית, כאמור

אוהד טל:  כלומר הוא צריך לאפשר  את זה כמו מה שזה אומר

דנה דובר: ממש לא מפריע

דנה דובר:  בעיניי הסעיף הזה בהסדר הכללי, יהיה לא רלוונטי

דנה דובר:  כי המשמעות שלו כאן היא להבטיח דבר מסוים שלא – לפחות בעיניי – יבטיח לנו או לא תהיה לו משמעות בסעיף הכללי

דנה דובר:  אם הוועדה רוצה לעשות את זה, זה בטח לא מזיק להסדר שלנו

דנה דובר:  ולכן אין לנו פה התנגדות לביצוע שלו

גלעד קריב: מבחינה משפטית עדיף שהוא יהיה לא רלוונטי

גלעד קריב:  זאת אומרת עדיף שלא יהיה בו צורך

גלעד קריב:  מאשר שנשאר במצב של הסדר שלילי

גלעד קריב:  מה זה הסדר שלילי? איך שזה מופיע במקום מסוים בהצעה ולא במקום אחר, אז אומרים אוקיי, אם כאן ציינתם שחייבים ושם לא ציינתם שחייבים – שם לא חייבים

גלעד קריב:  והגוף המבצע יגיד אנחנו לא חייבים

דנה דובר: בסדר גמור, נעשה את התיקון ונוסיף סעיף כזה למען הזהירות

דנה דובר:   אני אמשיך בהתייחסות קצרה לשאר השאלות שנשאלו פה

דנה דובר:  כמו שכבר אמרתי בהתחלה, אנחנו מדברים על מצב שבו תיאום התשתיות לטובת מקטע מסוים כבר קרה מראש

דנה דובר:  היה קשר בין הגופים, העתקת התשתית הפאסיבית מתרחשת בסוף, ותחת כל מה שנאמר קודם, לגבי המועדים שכמובן צריכים להיות זהירים וסבירים

דנה דובר:  אנחנו לא רואים חשש שיהיה קושי בלהתריע ללקוחות מראש על הניתוק

דנה דובר:  בסופו של דבר, ניתן פה טווח זמנים שיאפשר לגוף התקשורת לעשות איזשהם התאמות נדרשות לעניין מועד הניתוק

דנה דובר:      לגבי השאלה ששאל היועץ המשפטי, לגבי מה קורה אם לא מגיעים להסכמה? אני אחזור על ההערות שאמרו קודם

דנה דובר:  בסופו של דבר, אנחנו יוצרים פה איזשהו מאזן, שבמסגרתו אנחנו רוצים לכנס את כלל גופי התקשורת ואת הגופים המבצעים, להצליח ולבצע העתקת תשתיות בצורה הטובה ביותר

דנה דובר:       אנחנו כן עם הסעיף הזה, בגלל שהוא "מוטה" במירכאות, לטובת גופי התקשורת, הוא גם מה שיגביל את הגופים המבצעים מלתת מועדים, שהם לא סבירים, שהם מהירים מידיי יותר

דנה דובר:  כי הם מבינים שברגע שהם יתנו מועדים כאלה, נטל האחריות עובר אליהם

דנה דובר:  ואם הם לא יצליחו לעמוד בהם, כל סד הזכויות שמקנה להם סעיף העתקת התקשורת לא יחול

דנה דובר:      בסופו של דבר, אנחנו עדיין מדברים על משחק חוזר בין שחקנים, אני שוב אציין שמטרת ההצעה היא לנסות כמה שיותר לכנס את הדברים לכיוון של להצליח לעשות העתקת תשתיות בצורה מיטבית

דנה דובר:  אבל לא הצלחנו לטפל פה בכל החסמים

אוהד טל: דנה, תודה רבה

אוהד טל:  כן, בבקשה, משרד התקשורת

בת-שבע נחמיה מיכאלי: הערה לסעיף 21(ב)(2) שמדבר על האפשרות של חברת התקשורת להציב מפקח שהעבודה מתבצעת על ידי גוף מבצע

בת-שבע נחמיה מיכאלי:  יש כאן התייחסות לתעריף עלויות הפיקוח שישולמו על ידי הגוף המבצע וטרם נקבע תעריף כזה

בת-שבע נחמיה מיכאלי:  אני מבינה שהאוצר יציעו נוסח

שי שלף: רגע, רגע

שי שלף:  תשומת ליבנו הופנתה לזה שמהנוסח הנוכחי מתפרש כאילו במצב בו לא יקבע החשב הכללי את התעריף, עשוי להיווצר מצב שבו אנחנו מייצרים הסדר נכה, שלא ברור האם ניתן להציב והאם ניתן להשית את העלויות, כשהעלויות הן בסכום אפס

שי שלף:  ולכן אנחנו מסכימים ונבקש כן לחדד את הנוסח, שהכוונה היא כמובן לא ליצור הסדר, שלא ניתן ליישם אותו עד לקביעת הכללים

שי שלף:  אנחנו נבקש להציע לוועדה נוסח מחודד יותר, שאומר שהחשב הכללי יקבע בכללים, וכשהוא יקבע את התעריף אז התעריף הרלוונטי יהיה התעריף שהוא יקבע, או משהו בסגנון

גלעד קריב: מה קורה עד הקביעה? זאת בעצם השאלה

שי שלף: מה שקורה עד אז זה מה שקורה למעשה היום, שבו תעריף המפקחים יהיה לפי תמחור של חברות התקשורת

דנה דובר: גם במצב היום יש הסדרה, לא רק עם חברות התקשורת, אלא באופן כללי

דנה דובר:  כשגוף מאפשר לגוף אחר לבצע עבודות במקומו, לרוב אחד התנאים זה הצבת מפקח

דנה דובר:  הדבר הזה קורה היום, הגוף המבצע שמבצע את העתקת התשתית לרוב גם מממן את עלויות המפקח, באיזשהו הסדר בין שני הגופים

אוהד טל: תסבירו לי את ההיגיון של זה

אוהד טל:  אני לא מצליח להבין, למה זה הגיוני שהגוף המבצע יממן את זה?      

דנה דובר: כי ההעתקה נעשית לבקשת הגוף המבצע

דנה דובר:  לצורך העניין, אם עכשיו אנחנו רוצים להקים עבודות רכבת קלה, ניקח את דוגמת אלנבי שניתנה כאן, לגוף התקשורת יש סיבי תקשורת או כבלי תקשורת באלנבי, שמבחינתו הוא קיבל אישור להניח אותם, והכול בסדר והם שם

דנה דובר:  עכשיו, הוא צריך לבצע עבודה יזומה, שיש לה עלויות כספיות כתוצאה מפרויקט שאינו שלו

דנה דובר:  ולכן אם אנחנו מבקשים ממנו לזוז, אז הנוהג הוא שמי שמבקש לזוז נובע כחלק מעלויות המיזם שאנחנו מקימים, וגם המפקחים באותה צורה ואופן

אוהד טל: אוקיי, בסדר

רוני חורי: ברשותך, אני אסביר את הצורך במפקחים

אוהד טל: לא, לא, ברור לי הצורך במפקחים זה לא מה ששאלתי, בסדר

גלעד קריב: מבחינת הניסוח, צריך להיות שהגוף המבצע יישא בעלויות ההצבה של המפקח לפי פסקה זאת, זה הכלל

גלעד קריב:  ואם קבע החשב הכללי תעריף לעניין זה אז לפי התעריף שקבע

גלעד קריב:  ואם לא קבע אז האמירה הכללית שהוא צריך לשאת בעלויות

אוהד טל: בסדר

אוהד טל:  כן אדוני

גונן סורני: אם אפשר לחדד את סעיף 18 שמדבר על תגובה בתוך שבעה ימים, רשום ימים ולא ימי עסקים

גונן סורני:  אם אני בשבוע הבא, מספיק שיש שבוע של סוכות ונגמרו לי הימים

גונן סורני:  אפשר להוסיף את זה?     

אוהד טל: בבקשה משרד האוצר, אני אתן לכם את הכיף לענות על זה

דנה דובר: אנחנו מדברים פה על מצב של השבת תשובה, לאורך כל החוק אנחנו משתמשים במונח ימים, הכוונה הייתה בהכרח לימים ולא לימי עסקים

גונן סורני: וקבלן מוסמך, אפשר לשנות לקבלן מורשה, שזה קבלן שעובד ומתעסק בתשתיות תקשורת נטו

גונן סורני:  בהמון המון מקרים יש לנו קבלנים ראשיים של חברות התחבורה, שעובדים עם קבלן ראשי, שעובד עם קבלן משנה, ועוד קבלן משנה, ועוד קבלן משנה, ואז איזשהו קבלן שהוא לא קבלן מוסמך, שמוגדר כקבלן מוסמך מטעם היזם, מבצע לנו את ההעתקות

גונן סורני:  יש לנו גם מקרה כזה גם בתל אביב

דנה דובר: אני אשמח להקריא שוב את סעיף (1), ממש מנענו את המקרה הספציפי הזה

גונן סורני: אני אשמח

דנה דובר: כתבנו שהעבודות יבוצעו על ידי קבלן מוסמך לביצוע עבודות שיבצע את העבודות בעצמו באמצעות עובדיו ולא באמצעות קבלן משנה, בשביל להימנע בדיוק מהקושי שתיארת כאן

גונן סורני: ואם הוא מבצע את התשתית החדשה, בצמוד לתשתית קיימת, שתהיה שם תשתית גם אקטיבית וגם פסיבית, והוא מסכן את הכבלים שלנו

דנה דובר: למה הוא מסכן את הכבלים? בכל מקרה יש לכם מפקח בשטח אם תרצו, בשביל לוודא שאין שם שום סכנה

גונן סורני: מפקח בשטח לא פותר את הבעיה, אני 25 שנה – הרבה מאוד לבן יש לי פה – עבדתי הרבה מאוד בשטח

גונן סורני:  יש המון קבלנים, במיוחד קבלנים גדולים שלא סופרים את המפקח בשטח, ואז נפגעים לנו כבלים

גונן סורני:  יש בעיה עם זה

דנה דובר: אכן יש בעיה

דנה דובר:  אנחנו מכירים את הבעיה הזאת

דנה דובר:  ולכן מה שלא מובא במסגרת החקיקה, אבל זה כן משהו שאנחנו מקדמים עכשיו, והוא גם נקבע בהחלטת הממשלה מס' 175, שהעיקר הוא גם להתמודד עם האירוע הזה, של לייצר קנסות לחברות תשתית, שפוגעות בחברות תשתית אחרות במהלך ביצוע העבודות

דנה דובר:  אנחנו מכירים את הבעיה הזאת, ואנחנו לחלוטין רוצים גם להתמודד איתה

דנה דובר:      במהלך השיח שהיה לטובת קידום החוק הזה הבנו שאולי זאת לא הדרך הנכונה להכניס את זה בחקיקה

דנה דובר:  אנחנו מודעים לבעיה ואנחנו מנסים לפתור אותה

אוהד טל: תודה רבה

אוהד טל:  אנחנו בעצם סיימנו את הקראת החוק

אוהד טל:  מה שאנחנו נעשה עכשיו, יש לנו חובות מהדיונים הקודמים לגבי סעיפים שונים שעוד היו לגביהם התדיינויות ונקודות שעלו, ואמרנו שיחזרו אלינו לדיון

אוהד טל:  קצא"א ביקשו להתייחס, עכשיו אנחנו נעבור מההתחלה על כל הנקודות

גלעד קריב: אנחנו נתייחס לכמה נקודות שמשרד האוצר אמר שיבדוק, ועוד כמה דברים שהיושב-ראש, ביקש שנשב לגבש ולהציע איזשהו פתרון לוועדה

גלעד קריב:  יש גם קצת שינויים בסעיפי הגדרות, בעקבות הדיונים שהיו בוועדת הפנים

גלעד קריב:  ואנחנו אמרנו שיכול להיות שנצטרך לחזור, אז אני אציג את הדברים שהם ביקשו לשנות

אוהד טל: בסדר גמור

גלעד קריב: אני אעבור לפי סדר ההופעה בהצעה, אנחנו נתחיל בהגדרה: מתקן לייצור אנרגיה מתחדשת

אוהד טל: באיזה עמוד אנחנו?      

גלעד קריב: עמוד 4

גלעד קריב:  בעקבות הערה שהעלתה פה בדיון שמתקשר לסעיף (4), של מינוי של אדם שיהיה אחראי על פרויקטים של אנרגיה מתחדשת

גלעד קריב:  עלתה הערה לגבי מתקן אגירה של אנרגיה מתחדשת, שלא היה כלול בתוך ההגירה הראשונית

גלעד קריב:  ההערה הזאת התקבלה למעשה, ואנחנו נוסיף את העניין של מתקן הגירה לתוך ההגדרה של מתקן אנרגיה מתחדשת

גלעד קריב:  זה לא ייקרא מתקן לייצור אנרגיה מתחדשת אלא מתקן אנרגיה מתחדשת, שכולל גם את הייצור וגם את ההגירה

גלעד קריב:       בהגדרה מינהלת קווי תשתית, הנוסח שאנחנו נציע הוא חידוד של הנוסח

גלעד קריב:  שבעצם מדובר במנהרה תת קרקעית, אשר עוברים בה שני קווי תשתית לפחות, שאינם חלק מאותה רשת קווי תשתית

גלעד קריב:  ואינם נמנים על אותו סוג תשתית המינוי בתור ב' לתוספת, שזה החלק של ועדת הפנים לגבי מיזמים חיוניים

גלעד קריב:       יש לנו חידוד בהגדרת תשתיות לאומיות לגבי נמל ים ושדה תעופה

גלעד קריב:  שי, את רוצה להקריא את הנוסח המעודכן בהקשר הזה?      

שי שלף: יש עוד עדכונים של קצא"א

גלעד קריב: זה עוד לא מעודכן? אוקיי

גלעד קריב:  אנחנו נעבור על זה, אנחנו נצטרך לעדכן את הנוסח ונפיץ את הנוסח המעודכן בהקשר הזה

גלעד קריב:  זה משהו טכני אז לא נקריא את זה כרגע

מטי צרפתי הרכבי: איפה כל הנושא של המט"שים והמאגרים? זה לא נמצא פה בפרק ההגדרות?      

שי שלף: זה התיקונים שהתבקשנו לעשות לתוספת

שי שלף:  זה יופיע בתוספת של ועדת פנים

שי שלף:  אנחנו לא נכניס את זה פה

מטי צרפתי הרכבי: התחלתם את ההגדרות הרלוונטיות, גם בפרק ההגדרות זה חולק לשניים?      

אוהד טל: לא זה בתוספת

גלעד קריב: יש סעיף הגדרות אחד

גלעד קריב:  שהוא לא בחוק אבל יש גם הגדרות בתוך סעיפים ספציפיים

גלעד קריב:  הוחל על כל החוק

מטי צרפתי הרכבי: אבל כרגע, בפרק ההגדרות אין כאן התייחסות לנושא של המט"שים והמאגרים

שי שלף: בגלל שהמט"שים מופיעים במפורש כפי שהצבנו אותם בדיון שהתפתח בוועדת פנים רק בתוספת, לא נדרש לאפיין במקום אחר

מטי צרפתי הרכבי: זה לא בפרק ההגדרות הראשי?      

שי שלף: לא

מטי צרפתי הרכבי: הן לא מופיעות פה, למרות שהן הוגדרו בחיוני, בליגת העל, הם לא נמצאים בהגדרה הראשית

מטי צרפתי הרכבי:  אין קושי בכך? לא נכון שבפרק ההגדרות יהיו הגדרות?     

שי שלף: למעשה גם בליגה הלאומית, כשאנחנו מתייחסים למט"שים שהם סוג של מתקן מים, בליגה הלאומית אנחנו מדברים על מתקני המים ועל תחום המים בהגדרות הרבה יותר רחבות

שי שלף:  כשבתוספת רצינו לעלות ליגה צמצמנו את ההגדרה, כך שתחול על המט"שים בהספק שעליו דיברנו בתוספת

גלעד קריב: בסעיף 5 התבקשנו לבחון ניסוחית, הסכמנו על המהות אבל נתבקשנו לבחון האם צריך להוסיף את ההתייחסות למקטע בנוסח

גלעד קריב:  אנחנו סבורים שאין צורך בהוספת העניין הזה לנוסח, על אף שהמהות מוסכמת

גלעד קריב:  הכוונה היא – אנחנו נגיד את זה שוב לפרוטוקול – שבסיומו של כל מקטע שמסתיימות העבודות והוא נמסר, יצטרכו לעשות את המיפוי

גלעד קריב:  אני לא עובר על דברים שהם רק לנוסח

אוהד טל: כן, כן

גלעד קריב: בסעיף 7 לגבי פיסקה (2) הייתה התלבטות בדיון האם למחוק את המילים: שנערך במסגרת מיזם תשתית

גלעד קריב:  בדיונים עם יושב-ראש הוועדה, ונציגי הממשלה, ההצעה היא כן למחוק את המילים: שנערך במסגרת מיזם תשתית

גלעד קריב:  נגיד את זה בשביל הפרוטוקול

גלעד קריב:      לגבי הערה כללית שלנו לחלק של המיפוי שהייתה גם בהערה הכללית – בהקשר הזה נמצאים כאן נציגים ממפ"י – הערנו שההסדר בהקשר הזה הוא חסר ושלא ברור אופן הניהול של המאגר ואיך נמסר המידע

גלעד קריב:  בעצם עלה שאין הסדר נורמטיבי היום, שברור ממנו כיצד מתבצע כל הניהול של המאגר הזה, איך מוסרים את המידע ואיך הוא מופיע, מה מותר ומה אסור

גלעד קריב:  ההצעה שאנחנו מציעים בתיאום לוועדה, ששר האוצר בהתייעצות עם שר הבינוי והשיכון, יהיה רשאי לקבוע הוראות בדבר דרכי ניהול מאגר המיפוי, שמירת המידע בו, ואופן העברת המידע ממנו

אוהד טל: שעברו לאישור כנסת?      

גלעד קריב: כרגע ההצעה היא לא

גלעד קריב:  הדברים שם נראים יותר טכניים, אבל זה השיקול שלכם, אם  צריך אישור של הוועדה בקשר הזה

גלעד קריב:  או שאתם רוצים להציע משהו אחר?      

אוהד טל: בסדר

אוהד טל:  אוקיי, זה מקובל עליכם?      

שי שלף: כן, כן מקובל

אוהד טל: אוקיי, בסדר גמור, מצוין

גלעד קריב: סעיף 9, זה מתחיל מסעיף 9 אבל משתרשר הלאה

גלעד קריב:  הערה שעלתה בדיון לגבי סוג של התייעצות עם גוף התשתית, לעניין עצם הצורך בהעתקת קו התשתית

גלעד קריב:  הייתה בקשה שצריך לפנות לגוף התשתית לפני ששוקלים את החלופות, לפני שהגוף המבצע מחליט שהוא צריך להעתיק את קו התשתית

גלעד קריב:  ההצעה שמוצעת פה היא הצעה ששלובה בכמה סעיפים, בסעיף קטן (א) יהיה צורך בפניה להתייעצות עם גוף התשתית, זאת אומרת יהיה כתוב: נוכח גוף מבצע במסגרת קידום מיזם תשתית כי יש צורך בהעתקת קו תשתית שאינו ממופה, לאחר התייעצות עם גוף התשתית ולאחר ששקל – ושאר המשך הסעיף

גלעד קריב:       בסעיף קטן (ב), אנחנו מציעים להגביל את ההתייעצות הזאת בזמנים

גלעד קריב:  רוצים להגביל אותה בשבעה ימים, ממועד פנייתו של הגוף המבצע

גלעד קריב:  ומכיוון שאנחנו מגדילים את כל לוחות הזמנים, מוסיפים פה שבעה ימים, שבהם גוף התשתית כבר יודע שיש איזושהי בעיה, או כוונה, או מחשבה, או צורך בהעתקת קו התשתית

גלעד קריב:  אנחנו מציעים לקצר בסעיף 10 (א) מעשרה ימים לשבעה ימים, סה"כ יהיו 14 ימים שהוא יודע

גלעד קריב:  ולכן זה יהיה ספציפי יותר מאשר שהיה קודם

גלעד קריב:  בסעיף הספציפי זה פחות

גלעד קריב:       אותו דבר לגבי סעיף 13, מעשרה ימים לשבעה ימים, ובסעיף 14, בין עשרה ימים לשבעה ימים

גלעד קריב:  בכל המקרים האלה, שהיה כתוב עשרה ימים, אנחנו מורידים לשבעה אבל בפועל זה יהיה 14 כי יש לי כבר שבעה ימים, שהם יודעים מראש שצריך לפנות אליהם

גלעד קריב:       בסעיף 13(ב) כשדנו בנושא הזה בוועדה, דיברנו על כך שבעצם המנהל הכללי שיכריע בנושא יהיה המנהל הכללי של המשרד הממשלתי, אבל הוא יעשה את זה לאחר התייעצות עם המנהל הכללי של המשרד הממונה

גלעד קריב:  ומצד שני, אמרנו שאנחנו נוריד את המועד שהיה קבוע בסעיף הזה מ-21 ימים לעשרה ימים

גלעד קריב:  מכיוון שה-21 ימים האלה דיברו על המעבר בין שני המנהלים הכלליים, כלומר למנהל הכללי של המשרד הממשלתי האחראי על מיזם התשתית במקום היו 21 ימים ואמרנו שנוריד את זה לעשר, ואם הוא לא עומד בהם, זה עובר למנהל הכללי השני

גלעד קריב:  מכיוון שעכשיו יש הליך שהוא שלוב של התייעצות בין שני מנהלים, בעצם אין צורך במועדים בכלל, בהקשר הזה

גלעד קריב:  אנחנו מציעים להשמיט את כל המועדים בהקשר הזה

אוהד טל: בסדר גמור

גלעד קריב: סעיף 23, אני לא אקריא נוסח, אבל בגדול אני חוזר על ההסכמה שאנחנו מציעים פה ששר האוצר יוכל בהתייעצות עם השר שאחראי על תשתית ספציפית, לקבוע מחירון מוצע לגבי אותה תשתית, דומה למה שקיים בהקשר של תקשורת

גלעד קריב:  זה השינויים שאנחנו מבקשים בעקבות הדיונים הקודמים

גלעד קריב:  אני מבין שסעיף 27 נשאר פתוח, אבל יש למשרד האוצר התייחסות

אוהד טל:  כן

אוהד טל:  גם קצא"א ביקשו להתייחס לסעיף 27

אוהד טל:  בבקשה

מיכאל ביטון: שלום בוקר טוב, מקצא"א, כפי שאמרתי גם בפעם הקודמת העברתי מסמך עם פירוט סך הפניות אלינו וסך החציות בפועל

מיכאל ביטון:  סך הפניות אלינו בחמש השנים האחרונות הן כ-11,000 פניות לעבודות בתחום הרצועה, או באזור הרצועה

מיכאל ביטון:  מתוכן כ-600 הבשילו להיתרים הלכה למעשה

מיכאל ביטון:  משמעות של 600 היתרים, זה בעצם אחת לשלושה ימים, פחות או יותר, סייר או מפקח שלנו יוצא לשטח עם תוכנית חתומה ומאושרת לביצוע

מיכאל ביטון:      חלק ניכר מהחציות שמתבקשות, הן חציות בתווך כפי שאמרתי מעל הטופ לבל של הצינור, עד דרום הקרקע

מיכאל ביטון:  באזור של הכיסוי מעל הקו, זה האזור היותר בעייתי

מיכאל ביטון:  בחציות של קווי תקשורת וחשמל וכן הלאה אנחנו נוטים להעביר את כולן הרחק הרחק מתחת לקו

מיכאל ביטון:  החציות המדוברות הללו, בעיקר של קווי ניקוז וביוב גרביטציוניים, הן קריטיות ודרמטיות, משום שזה בדיוק מתבצע בתווך שמעל הצינור וחפירה בחציות האלה הרבה יותר קריטית, הרבה יותר קשה ומסובכת

מיכאל ביטון:  ורמת הבטיחות צריכה להישמר שם הרבה יותר או בכלל באופן כללי

מיכאל ביטון:  ישנם לא מעט מקרים שבהם התכסית מעל הקו בייחוד באזורים בהם יש זרימה ואדיות, תעלות, נחלים, התכסית הזאת נשחקת עם הזמן

מיכאל ביטון:  ולכן אנחנו מבקשים להחריג את קווי הדלק מחמש שנים גישוש ולהשאיר אותם כשנה גישוש – זה סביר וזה הגיוני

מיכאל ביטון:       אני מציין שיש לנו גם לא מעט קווים ימיים, שהחוק הזה גם יחול עליהם

מיכאל ביטון:  ובקווים ימיים התהליכים שמעל הקווים דרמטיים יותר מאשר ביבשה

מיכאל ביטון:  ישנן לא מעט פניות של עבודות בתווך הימי, שגם בגינם צריך לבצע מדידות, ואין שום אפשרות לאפשר מדידה ולהסתמך על מדידה של חמש שנים אחורה, במיוחד בתווך הימי

אוהד טל: לובי 99, בבקשה

אוהד טל:  שם ותפקיד לפרוטוקול

מרב דוד: תודה רבה על זכות הדיבור

מרב דוד:  סמנכ"לית לובי 99

מרב דוד:  זאת קצת קערה לדברים שנאמרו פה בדיון

מרב דוד:  להבנתנו הגיעו לכאן הלוביסטים של חברת שברון, מתוך כוונה לנסות לשכנע אתכם שמתקן הצלה בים יהפוך לתשתית לאומית

גלעד קריב: הם לא הגיעו, הם היו בזום

אוהד טל: אם תוכלי לחזור מה הם ביקשו להבנתך?      

מרב דוד: להבנתנו נציגת חברת שברון ביקשה להפוך את מתקן הנזלה בים, שייכנס גם הוא להגדרה של תשתית לאומית

מרב דוד:  חשוב לנו להבהיר, אנחנו מתעסקים המון עם הנושא של יצוא הגז - - -     

אוהד טל: זה לא היה אצלנו

מרב דוד: זה היה גם אצלכם

דנה דובר: אני אעשה סדר?     

אוהד טל: אוקיי, תסיימי את דברייך

מרב דוד: אנחנו מתעסקים הרבה מאוד בנושא יצוא הגז ולכן חשוב לנו מאד להבהיר, מתקן הנזלה בים הוא מתקן שהוא לא תשתית לאומית, הוא אולי תשתית אנטי-לאומית

מרב דוד:  התוכנית של חברת שברון בימים אלה היא להרחיב את מתקן ההנזלה, את מתקן ליוויתן, ולמעשה להפוך אותו מ-12 BCM ל-24 BCM

מרב דוד:  רוב ההרחבה הזו מבחינתם הולכת לייצוא

מרב דוד:  המשמעות של הדבר הזה היא מחסור בגז בשלב הרבה יותר מוקדם במשק הישראלי, מחסור שכבר קיים היום מסיבות אחרות, נציגת חברת חשמל יושבת פה, אתם יכולים לשאול אותה

מרב דוד:  ובנוסף עלייה משמעותית במחיר הגז, ואיתו במחיר החשמל בהצמדה שלו למחיר הבין-לאומי

מרב דוד:       ולכן, בקשתנו, ככל שעברתי על הנוסח, אני לא רואה תיקונים שמתאימים לבקשות של שברון, אבל ככל שהדבר הזה נשקל אנחנו מבקשים מכם שלא לקבל את הבקשות האלה

מרב דוד:  אין בין זה ובין האינטרסים הלאומיים של התשתיות בישראל, ושל הציבור בישראל שום דבר, להפך, אולי אפילו מדובר בפגיעה בציבור הישראלי, ולכן ככל שהבקשות האלה נשקלות, בבקשה אל תקבלו אותם

אוהד טל: הערות נוספות של מי מן הגופים? מן הארגונים? שותפים?     

חגית אייזנברג: משרד האנרגיה, סגנית היועצת המשפטית, ראינו לראשונה את התיקון שהוצע לגבי מסירת מידע

חגית אייזנברג:  לא כל כך ברור לנו אם זה גם אומר ששיקול הדעת לגבי סודיות, או לא סודיות נשאר אצל שר האוצר ושר הבינוי

חגית אייזנברג:  אני חושבת שזה טעון ברור

אוהד טל: תתייחסו לכל ההערות שהיו במרוכז

אוהד טל:  בבקשה

דנה דובר: מקווה שאני אזכור, מה הייתה הערה הראשונה? גישושים כן

דנה דובר:  בהמשך לשיחה ולדיון שהיה פה בפעם הקודמת, אנחנו הלכנו שוב לעשות שיעורי בית, ולבדוק והקונסטרוקטורים שאנחנו דיברנו איתם שוב איששו את האמירה שלנו, שחמש שנים הוא זמן סביר

דנה דובר:  מה שסוכם בוועדה הקודמת הוא שתעבירו לנו איזשהו מסמך שמפרט, למה מבחינתכם אתם חושבים שיש תזוזות בקרקע, כדי שנוכל להעביר את זה לגורמי מקצוע שיוכלו לאשש ולבחון את הבקשה

מיכאל ביטון: הועבר מסמך ליושב-ראש הוועדה

אוהד טל: הועבר היום בבוקר

דנה דובר: בבוקר הדיון? מעולה

מיכאל ביטון: ואת התייחסת לתזוזות של הקווים, אין תזוזות של הקווים

מיכאל ביטון:  אנחנו מדברים בעיקר על התכסית מעל הקווים

מיכאל ביטון:  יש רום צינור, והכיסוי שמעליו שיש לו תקינה, על זה אנחנו מדברים

מיכאל ביטון:  ואת התייחסת יותר לנושא של הכמה סנטימטרים בודדים, לא יודע מי אמר לכם, הקונסטרוקטורים שאיתם אתם מתייעצים, שזזים טיפה בתוך החפיר, נקרא לזה ככה, היכן שהקו מונח, החשש שלנו לא בא משם

דנה דובר: בסדר גמור, למען ההגינות העברתם את ההתייחסות הבוקר, אני עוד לא מהנדסת, מאחורי החוק הזה אנחנו מתייעצים עם כל אנשי המקצוע, בשביל להבטיח שהחוק הזה יישקף את הדברים בצורה הטובה ביותר

דנה דובר:  אין לנו כאן שום כוונה לפגוע בתשתיות

דנה דובר:  אנחנו נעביר את זה לגורמי המקצוע בשביל לוודא שאין כאן פגיעה

דנה דובר:  אני שוב מזכירה לטובת הפרוטוקול, שאנחנו לא מונעים גישוש לא על ידי גוף התשתית, ולא על ידי הגוף המבצע, אלא רק מגבילים את החובה של הבקשה של גוף התשתית לבצע בקשה מהגוף המבצע

דנה דובר:  לכן אנחנו לא אוסרים על אף אחד לבצע עבודות גישוש, ולבחון איפה התשתיות שלו נמצאות

מיכאל ביטון:  ברור דנה, אני רק רוצה להוסיף עוד מילה, החשש שלנו נובע אך ורק מבטיחות ובהיקף כמות התיקים והחציות, שאני הצגתי לכם פה הבוקר

מיכאל ביטון:  מדובר פה בכמות אדירה ובסופו של דבר, אחת לשלושה ימים יוצא מפקח לשטח עם תוכנית, והתוכנית הזאת חייבת להיות הכי מדויקת שאפשר, ולא להסתמך על שום נתון שנאסף לפני חמש שנים, ועליו לייצר איזושהי תוכנית

דנה דובר: בסדר גמור, אנחנו נבחן את הדברים, אין לנו שום כוונה לקבוע בקווים

דנה דובר:  לגבי ההתייחסות של לובי 99, חשוב לי להדגיש, שבסופו של דבר סעיף ההגדרות לא מקנה שום יכולת, ושום הוראות פוזיטיביות בעצמו, יש כאן הסדרים שמוצעים, ולכן הבחינה של הבקשה הזאת תהיה גם בהתאם להסדרים שמוציאים כאן

דנה דובר:  אבל אין בהוספה, אם תהיה הוספה כזאת, בשביל לשנות את המדיניות והדברים שאותם הצגת

דנה דובר:  רק חשוב להבהיר, שאנחנו מתייחסים פה על הוראות חוק ספציפיות, ואנחנו לא משנים כרגע הכנסה של תשתית לתוך ההגדרות של חוק תשתיות לאומיות, את המצב החוקי של שברון לעניין הדברים האלה

דנה דובר:  ולגבי ההערה האחרונה של משרד האנרגיה

שי שלף: בהמשך למה שהוצג על ידי הייעוץ המשפטי לוועדה, מטרת התקנות הן הוראות בדבר דרכי ניהול המאגר, אופן שמירת המידע ואופן העברת המידע

שי שלף:  הכוונה אינה לגרוע מכל דין אחר

שי שלף:  מטרת ההוראות האלה הן לא להסדיר הוראות, חובות סודיות, הוראות מכוח דברי חקיקה שונים, שמוסדרים במקום אחר

שי שלף:  לא זאת הכוונה, אם צריך לחדד את זה, אנחנו נחדד את זה

חגית אייזנברג: צריך לחדד את זה, גם לא הכול נמצא בהוראות החקיקה, אולי כן חוק הבטחת הביטחון

שי שלף: אני מציעה שאנחנו נבחן רוחבית את זה, ונחזיר תשובה

אוהד טל: בסדר גמור

אוהד טל:  אם כך אנחנו מסיימים את הדיון

אוהד טל:  בימים הקרובים אנחנו נפרסם נוסח להסתייגויות

אוהד טל:  אנחנו נודיע על המועד האחרון להגשת ההסתייגויות, וגם על המועד לדיון הצגת ההסתייגויות ולהצביע  עליהן וגם על החוק

אוהד טל:  אני מודה לכולם, תודה רבה

אוהד טל:  הישיבה נעולה