ועדת הבריאות, כנסת 25, פרוטוקול מספר 59, 2023-06-12 00:00

אוריאל בוסו: שלום, בוקר טוב

אוריאל בוסו:  היום יום שני, כ"ג בסיון התשפ"ג – 12 ביוני 2023

אוריאל בוסו:  אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הבריאות של הכנסת

אוריאל בוסו:  על סדר היום: 1

אוריאל בוסו:  הצעת החוק הסדרת העיסוק במקצועות הבריאות (תיקון מס' 8) (הסדרת העיסוק במקצועות הבריאות עוזר רופא ודימותנות רפואית), התשפ"ב-2022

אוריאל בוסו:  2

אוריאל בוסו:  הצעת חוק הסדר העיסוק במקצועות הבריאות (תיקון – הסדרת מקצוע הרנטגנאות והדימות), התשפ"ג-2023, של חה"כ אימאן ח'טיב יאסין

אוריאל בוסו:  3

אוריאל בוסו:  הצעת חוק הסדר העיסוק במקצועות הבריאות (תיקון – הסדרת מקצוע הרנטגנאות והדימות), התשפ"ג-2022, של חה"כ אחמד טיבי - הכנה לקריאה שנייה ושלישית

אוריאל בוסו:       חוק הסדרת העיסוק במקצועות הבריאות, התשס"ח – 2008 מסדיר את העיסוק בשמונה מקצועות הבריאות, קובע הוראות שיחולו על כללי המקצועות המוסדרים וגם מנגנונים משותפים שיחולו על כל מקצוע בנפרד בהתאם לאורגנים הרלוונטיים לאותו מקצוע

אחמד טיבי: מתי חוקק החוק לראשונה?        

אוריאל בוסו: 2008

אחמד טיבי: מי חוקק אותו?     

אוריאל בוסו: חבר הכנסת אחמד טיבי

אוריאל בוסו:  החוק קובע הוראות שונות בעניין התנאים לקבלת תעודה, חובות על בעל התעודה, מרשם, הכשרה, בחינות, ועדות מייעצות, אתיקה מקצועית ועוד

אוריאל בוסו:  בהצעת החוק שלפנינו מוצע על ידי משרד הבריאות, יוזם החוק, וכן בהצעות החוק הפרטיות שצמודות אליה, להסדיר בחוק שני מקצועות בריאות נוספים על בסיס התשתית המשפטית הקיימת: עוזר רופא ודימותן רפואי

אוריאל בוסו:  בנוסף לכך, מוצע להסמיך אח או אחות מומחים לתת מרשם תחילי, וזאת מעבר לסמכותם לתת מרשם המשכי למטופלים

אוריאל בוסו:       הצעת החוק שלפנינו היא הצעת חוק חשובה ומרכזית -  אני לא אגזים אם אומר ששנים מערכת הבריאות מחכה ומצפה לחקיקתה

אוריאל בוסו:  מעת שנכנסתי לתפקיד כיושב ראש ועדת הבריאות, נחשפתי באופן אישי ולמדתי על החשיבות שיש בהסדרת מקצוע עוזר רופא אשר תביא עמו תוספת לצוות רפואי ותסייע בהפחתת עומסים, על החשיבות בהסדרת מקצוע הדימותן הרפואי שכיום הכשרתו לא כפופה להוראות הסטטוטוריות המחייבות

אוריאל בוסו:  נבקש לשמוע וללמוד על כך בהרחבה ממשרד הבריאות

אוריאל בוסו:        לפנינו מונחת הצעת חוק אחת הכוללת בתוכה שלושה נושאים, אך נקדיש בדיון הפתיחה היום ובהמשך לכל נושא ונושא פרקי זמן נפרדים על מנת שנוכל לצלול לעומקם של הסעיפים, לסלול לוועדה את נתיב החקיקה בצורה מיטבית, מעמיקה, מקצועית, שתאפשר דיון ובירור בכל סעיף וסעיף, בכל הסדרת מקצוע ובכל מתן סמכות לביצוע פעולה רפואית

אוריאל בוסו:  המטרה שלנו היא להעביר חוק טוב ומדויק הנותן מחד מענה למערכת הבריאות ומענה מיטבי ונכון למטופל שבקצה, ומאידך, לא מתפשר על כלל המרכיבים הדרושים לשם הבטחה על טיפול מיטבי

אוריאל בוסו:       אני מודה לכל המשתתפים הרבים שהגיעו היום, אני יודע ובטוח שלכולם חשוב להביע את עמדתם

אוריאל בוסו:  אני מבקש תחילה לשמוע מד"ר ספי מנדלוביץ, משנה למנכ"ל משרד הבריאות, על הצעת החוק על כל מרכיביה

אוריאל בוסו:  נשמע את נציגת המ

אוריאל בוסו: מ

אוריאל בוסו: מ שהכינה עבור הדיון דוח מיוחד בנושא, וכמובן את היועצת המשפטית לוועדה

אוריאל בוסו:  ד"ר ספי מנדלוביץ, בבקשה

ד"ר ספי מנדלוביץ: 	בוקר טוב, תודה ליושב ראש

ד"ר ספי מנדלוביץ:  כבוד חברי הכנסת, באמת כולם פה מרגישים שזה בוקר חגיגי

ד"ר ספי מנדלוביץ:  הרבה מאוד זמן חיכינו לקראת ההשלמה של החוק החשוב הזה

ד"ר ספי מנדלוביץ:  אנחנו נתחיל עם הנושא של חוק עוזר הרופא

ד"ר ספי מנדלוביץ:  עסקתי לא מעט בנושא של קיצור התורנויות ובין היתר בעיסוק הזה צללתי לעומקה של מערכת הבריאות, למצוקות של המטופלים ולמצוקות של הרופאים

ד"ר ספי מנדלוביץ:  הנושא שעבר כחוט השני בהקשר הזה, מעבר לפתרונות שנוגעים לקיצור התורנויות, הוא הצורך המאוד משמעותי של הורדת העומס מהצוות הרפואי, מהרופאים, בשביל לצמצם את השחיקה שלהם ולהעניק למטופלים טיפול טוב יותר

ד"ר ספי מנדלוביץ:  כבר בהמלצות של הדוח הזה דיברנו על הצורך להאיץ את החקיקה של הדבר הזה, כשמול עינינו, מעבר לסוגיה המשמעותית של צמצום השחיקה וטיוב הטיפול, גם החירום שאנחנו צועדים אליו בהקשר של המחסור העצום ברופאים בישראל

ד"ר ספי מנדלוביץ:  באותו לילה שבו הגשנו את הדוח אני טסתי לארצות הברית, לכנס של נפש בנפש, ושם ביקשתי לשבת ולהיפגש עם PAs – Physician Assistants או Physician Associate

ד"ר ספי מנדלוביץ:  מעבר לחוויה התיאורטית של הלימוד של הנושא הזה, נחשפתי באופן מעמיק לעשרות PAs בארצות הברית

ד"ר ספי מנדלוביץ:  ממש תוך מספר ימים עברתי הבנה הרבה יותר עמוקה של כמה המקצוע הזה הוא חיוני וקריטי

ד"ר ספי מנדלוביץ:  אני לא מאמין בפתרונות קסם, אנחנו מערכת מורכבת, אבל לפעמים יש דברים שהם באמת פתרונות אמיתיים וטובים

ד"ר ספי מנדלוביץ:  התחייבנו שנאיץ ונקדם את החקיקה

ד"ר ספי מנדלוביץ:  אגב, בארצות הברית יש מאות PAs שמאוד רוצים לעלות לארץ

אוריאל בוסו: 	מקצוע ה-PAs בארצות ברית מוגדר כעמית רופא

אוריאל בוסו:  כאן זה מוגדר כעוזר רופא

ד"ר ספי מנדלוביץ: 	זה מקצוע מאוד מכובד בארצות הברית

ד"ר ספי מנדלוביץ:  אותם אנשים רוצים לעלות לארץ, רק שבארץ אין להם מה לעשות

ד"ר ספי מנדלוביץ:  אנחנו לא מכירים במקצוע הזה בשביל לפתור את בעיות העלייה והקליטה של ישראל, אבל זה נותן איזו שהיא פרספקטיבה מאוד נוחה לדבר הזה

ד"ר ספי מנדלוביץ:  השנה הייתי שוב במדקס והגיעו 60 PAs מכל ארצות הברית כדי לשמוע

ד"ר ספי מנדלוביץ:  סיפרנו להם שהעברנו את זה קריאה ראשונה ואנחנו ממתינים להשלים את הדבר הזה

אוריאל בוסו: 	אחרי שהם שמעו שהמקצוע הזה עבר קריאה ראשונה ואמור להיות נדון במושב הקיץ, קיבלנו מידע על משהו כמו 200 משפחות שמתכננות עלייה בעקבות כך

ד"ר ספי מנדלוביץ: 	אנחנו גם נרחיב איך זה קשור לתכנית ההכשרה שלהם

ד"ר ספי מנדלוביץ:       עכשיו אספר לכם משהו מחוויה אישית

ד"ר ספי מנדלוביץ:  ההורים שלי נשואים 50 שנה - אבא שלי בן 93 ואימא שלי בת 89

ד"ר ספי מנדלוביץ:  אני עדיין רופא פעיל, מומחה ברפואה דחופה ילדים

ד"ר ספי מנדלוביץ:  אתה חושב שאתה מכיר את המערכת, אבל רק כאשר אתה מטופל או בן של מטופל אתה באמת מכיר את המערכת

ד"ר ספי מנדלוביץ:  אימא שלי, שיש לה דמנציה,  שברה כמו קשישים רבים אחרים את צוואר הירך בערב ראש השנה

ד"ר ספי מנדלוביץ:  מאז אני לא אותו בן אדם מבחינת ההסתכלות שלי על המערכת

ד"ר ספי מנדלוביץ:  פתאום דרך חוויות אישיות אתה מסתכל על דברים שצריך לתקן, על איפה אפשר לעזור

ד"ר ספי מנדלוביץ:  אימא שלי שכבה במחלקה אורתופדית במוסד מאוד מכובד במרכז הארץ אחרי שעברה ניתוח שהסתבך והסתבך והסתבך

ד"ר ספי מנדלוביץ:  שם הבנתי את הצורך של מקצוע ה-PAs

ד"ר ספי מנדלוביץ:  הרופאים במחלקה עושים איזה ביקור בבוקר ואז יורדים לחדרי הניתוח

ד"ר ספי מנדלוביץ:  גם המתמחים יורדים לחדרי הניתוח, כי בשביל זה הם באו להתמחות באורתופדיה, להתמחות בניתוחים

ד"ר ספי מנדלוביץ:  במהלך היום במחלקה, שזה מ-7:00 עד לחילוף התורנות, אין רופא

ד"ר ספי מנדלוביץ:  אני לא יודע אם מישהו נתקל במציאות הזאת, אבל זאת המציאות שנתקלתי בה

ד"ר ספי מנדלוביץ:  במהלך היום צריך להכין מכתבי קבלה ושחרור, צריך לחדש תרופות לכאב, צריך לחדש אנטיביוטיקה, צריך לחדש עירויים, צריך מישהו שירכז את הטיפול וידבר עם המטופלים

ד"ר ספי מנדלוביץ:  המתמחים רצו כל הזמן כדי להספיק את המשימות שלהם ואימא שלי נשארה בלי מענה

ד"ר ספי מנדלוביץ:  כשהיה צריך להחליף לה את האנטיביוטיקה דרך הווריד  ואמרתי להם, "חבר'ה, בואו נשנה את זה לאנטיביוטיקה דרך הפה", לא היה רופא שיחדש את המרשם

ד"ר ספי מנדלוביץ:  למקומות האלה נכנסים ה-PAs, הם נותנים טיפול יוצא מן הכלל, טיפול מאוד מקצועי

ד"ר ספי מנדלוביץ:  הם נכנסים בדיוק לנקודות בהם צריך להוריד מהרופאים את העומס כדי שיוכלו להתפנות לעשות את מה שהם למדו כל כך הרבה שנים לעשות

ד"ר ספי מנדלוביץ:  מכיוון ש-PAs לא עושים תורנויות, הם יכולים לעבוד כל יום במחלקה, חמישה ימים בשבוע, ולשמור על רצף טיפולי

ד"ר ספי מנדלוביץ:       	היו שלוש ועדות גדולות שעסקו בנושא

ד"ר ספי מנדלוביץ:  הייתה ועדה ב-2013 שהתחילה לייצר פיילוט של עוזרי רופא באזורים של חדרי המיון וקצת במחלקה לרפואה דחופה מבוגרים ורפואה דחופה ילדים

ד"ר ספי מנדלוביץ:  זה היה מקצוע שלא עבר בחקיקה, הוא עבר בוועדה לפעולות חריגות

ד"ר ספי מנדלוביץ:  מצד אחד, הם הראו את הפוטנציאל העצום במקצוע הזה, איך הוא מביא ערך, כמו בקורונה שהם הצילו אותנו, ומצד שני, הם הראו את המגבלות של המקצוע אל מול העדר חקיקה נכונה, את כל חוסר ההסדרה של הדבר הזה, מה שגרם למתחים מול הסיעוד שאמר שהמסגרת של החוק לא ברורה ורק כשנסדיר את החוק יהיה בסדר

ד"ר ספי מנדלוביץ:  ועדה נוספת שהתחילה ב-2019 בראשות פרופסור יציב יצקה את הבסיס לדבר הזה

ד"ר ספי מנדלוביץ:  עם הקידום של הדבר הזה המל"ג מינה ועדה בראשות חבר פרופסור הרשקו, ועדה שבכוונה היא לא של משרד הבריאות, היא ועדה חיצונית

ד"ר ספי מנדלוביץ:  המטרה של הוועדה הייתה לכתוב את הסיליבוס של התואר השני

ד"ר ספי מנדלוביץ:  לפי התכנית הזאת אתה עושה Pre-Med, הכנה לרפואה בכל מיני מקצועות, ואז אתה עושה תואר שני שהוא הרבה יותר קשה מתואר שני רגיל

ד"ר ספי מנדלוביץ:  הוועדה הזאת למרות שלכאורה הייתה ועדת סיליבוס, הייתה ועדה הרבה יותר עמוקה, כי כשאתה קובע סיליבוס למקצוע שהוא חדש, אתה צריך לשאול את עצמך, "רגע, מה הגבולות של המקצועות, מה התפקידים של המקצוע"

ד"ר ספי מנדלוביץ:  הוועדה הזאת ישבה על המדוכה, שמעה את טובי המומחים, נפגשה עם ההסתדרות הרפואית, עם האחיות, עם הרופאים, והגיעה למסקנות - אני מקווה שהן יפורסמו בעוד שבוע או בעוד שבועיים

ד"ר ספי מנדלוביץ:  מה שאני יכול לומר זה שהוועדה הזאת אימצה את המודל הצפון האמריקאי, את אותו מודל שאנחנו ראינו בארצות הברית וחשבנו שהוא הכי יעיל, הכי מתאים למערכת הבריאות

ד"ר ספי מנדלוביץ:  מה שכן, כמשרד הבריאות אנחנו טוענים שצריכים להטיל קצת מגבלות על המודל הצפון אמריקאי

ד"ר ספי מנדלוביץ:        	הרופאים בישראל מאוד שחוקים

ד"ר ספי מנדלוביץ:  המתמחים, שזה סקטור שמאוד ירוויח מעבודת ה-PAs, הוא הכי שחוק, גם בממדים לאומיים, וצריך לתת לזה פתרון

ד"ר ספי מנדלוביץ:  הפתרון אל מול מצוקת הרופאים האדירה שנכנסים אליה לא יכולה להיות רק בלהביא עוד רופאים, כי פשוט אין לנו עוד רופאים

ד"ר ספי מנדלוביץ:  ה-PA הוא לא חליפי לרופא

ד"ר ספי מנדלוביץ:  דוח ה-OECD מדבר על מצוקת הרופאים ועל כך שאנחנו צריכים לייצר פתרונות מקוריים, חכמים, פתרונות ורטיקליים שידעו להוריד את העומס מהרופאים כדי לאפשר להם להתרכז בעבודה שלהם

ד"ר ספי מנדלוביץ:  אני חושב שהמדינה עברה כאן תהליך בעקבות הקורונה

ד"ר ספי מנדלוביץ:  האם פעם מישהו היה מאמין שנעשה טיפולים בטלמדיסין בכזה היקף? דברים מאוד מאוד השתנו, אנשים הבינו את העוצמות, הבינו שלא הכל בנוי רק על סקטור אחד

ד"ר ספי מנדלוביץ:  האנשים האלה בקורונה, למרות הסמכויות המוגבלות שלהם, ממש החזיקו את חדרי המיון, ממש הצילו אותנו

ד"ר ספי מנדלוביץ:        	עמית רופא אינו תחליף לרופא

ד"ר ספי מנדלוביץ:  המטרה של עמית רופא היא לגעת בנקודות שהן לא הייעוד של הרופא כך שגם הרופא מרוויח וגם המטופלים מרוויחים

ד"ר ספי מנדלוביץ:  העיקרון בארצות הברית ובארץ הוא עיקרון של האצלת סמכות מהרופא לעמית רופא

ד"ר ספי מנדלוביץ:  אני, תיאורטית כמובן, יכולתי ביום הראשון שלי כרופא להיכנס לחדר ניתוח, לפתוח מוח של מישהו ולעשות מה שאני רוצה

ד"ר ספי מנדלוביץ:  זה לא מה שיש כאן

ד"ר ספי מנדלוביץ:  כאן מדובר על האצלת סמכות כך שהרופא לא צריך לעמוד ליד עמית הרופא

ד"ר ספי מנדלוביץ:       	יש דברים שלא אימצנו מארצות הברית, חשבנו שמוקדם מידי לתת אותם

ד"ר ספי מנדלוביץ:  עצם ההקמה של ועדת המל"ג שנתנה לגורם חיצוני להסתכל מהצד על הדבר הזה ולהגיד באופן עצמאי מה הוא חושב, מבחינתי זה האיזון הראוי הראשון

ד"ר ספי מנדלוביץ:  לגבי מגבלת פיקוח, וזה בשונה מארצות הברית, אנחנו אומרים שרופא מומחה לא יכול לפקח ולהאציל סמכויות ליותר משלושה עמיתי רפואה

אוריאל בוסו: בארצות הברית זה עד 20

ד"ר ספי מנדלוביץ: אין שם מגבלה

ד"ר ספי מנדלוביץ:  הגבלה נוספת שביקשנו היא לשני תחומי מומחיות, לשני תחומי עיסוק של עמית רופא, וזה להבדיל מארצות הברית

ד"ר ספי מנדלוביץ:  אחד הדברים שלא מצא חן בעיני כשהייתי בארצות הברית זה מה שקורה בקהילה, היכולת של עמית רופא לפתוח מרפאות עצמאיות בקהילה

ד"ר ספי מנדלוביץ:  זה לא משהו שהוא נכון לישראל, לכן מיוזמתנו ביקשנו להגביל את הדבר הזה

ד"ר ספי מנדלוביץ:  עמית רופא לא יוכל לפתוח מרפאה ולהעסיק תחתיו את הרופא שנותן לו את ההרשאות, כי הדבר הזה ייצור איזה שהוא ניגוד עניינים שעלול, חס וחלילה, לפגוע במקצועיות

ד"ר ספי מנדלוביץ:  יש הרבה מאוד יתרונות מוכחים למקצוע הזה

ד"ר ספי מנדלוביץ:  בספרות המקצועית נכתבו מאות אם לא אלפי מאמרים על היתרונות של המקצוע הזה, על הבטיחות שלו

אוריאל בוסו: אורן ברקוביץ, בקשה

ד"ר אורן ברקוביץ: אני עוזר רופא מארצות הברית וגם דוקטור לאפידמיולוגיה

ד"ר אורן ברקוביץ:  התחלתי את הקריירה שלי בקליניקה

ד"ר אורן ברקוביץ:  יש לי מעל עשור של ניסיון כנוירוכירורג ובטיפול נמרץ

ד"ר אורן ברקוביץ:  המשכתי באקדמיה בפיתוח עוזרי רופא, בפיתוח תכניות עוזר רופא בארצות הברית ובמחקר על פיתוח עוזר רופא בעולם

ד"ר אורן ברקוביץ:  עבדתי פה עם משרד הבריאות

אחמד טיבי: איפה יש בעולם חוץ מארצות הברית?     

ד"ר אורן ברקוביץ: יש 18 מדינות בעולם שפיתחו עוזר רופא במודל האמריקאי, ועוד הרבה מדינות בעולם שפיתחו סוגים דומים למודל האמריקאי

ד"ר אורן ברקוביץ:  18 מאוד דומים למודל האמריקאי, אפילו נקראים באותו שם

ד"ר אורן ברקוביץ:  ב-UK ובאנגליה התחילו עם Physician Assistant, אבל אחר כך שינו את זה ל-Physician Associate כי הם הרגישו ש-Assistant זה לא שם מתאים למה שאנשי המקצוע עושים בפועל

ד"ר אורן ברקוביץ:  דרך אגב, גם בארצות הברית ה-AAPA, שזה הארגון המקצועי העיקרי של ה-PAs בארצות הברית, המליץ לשנות את השם בבית הנבחרים ל-Physician Associate , כדי לייצג בצורה יותר מתאימה את מה שהאנשים עושים בפועל - עובדים צמוד לרופא, עובדים בתוך צוותים רפואיים, עובדים כחלק מהצוות ולא רק כ-Assistant

ד"ר אורן ברקוביץ:   בארצות הברית זה עדיין צריך לעבור חקיקה, כי בארצות הברית יש 50 מדינות שלכל אחת יש חוק בריאות משלה

ד"ר אורן ברקוביץ:  זה ייקח זמן, אבל זה הכיוון

ד"ר אורן ברקוביץ:       PA זה מקצוע שקיים כבר מעל 55 שנים

ד"ר אורן ברקוביץ:  בארצות הברית הוא התחיל ב-1967 באוניברסיטת Duke בצפון קרולינה, זאת על מנת לסגור פערים לרופאים שהיו שם

ד"ר אורן ברקוביץ:  מאז התחילו לפתוח בכל מיני מקומות בהם היו פערים בכוח הבריאות, וזה מודל שהוכיח את עצמו מעל חמישה עשורים

ד"ר אורן ברקוביץ:  יש מאות מחקרים על המקצוע של עוזר רופא שמראים שעוזר הרופא הוא כוח רפואי, מקצועי, רחב, גמיש, שיכול להיכנס ולהשתלב בתוך מערכת הבריאות, איפה שיש פערים

ד"ר אורן ברקוביץ:  המחקרים בארצות הברית מראים שדווקא במקומות בהם יש חוסר ברופאים, כמו במקומות מרוחקים, הסיכוי יותר גבוה שייכנס עוזר רופא כדי לתת טיפול

ד"ר אורן ברקוביץ:  בערים הגדולות, בשכונות ובמקומות שיש חוסר כוח אדם מקצועי יש סיכוי יותר גבוה לעוזר רופא

ד"ר אורן ברקוביץ:  איפה שהמצב הכלכלי נמוך, איפה שיש פחות גישה לטיפול, שם הסיכוי יותר גבוה שייכנס עוזר רופא

ד"ר אורן ברקוביץ:  חלק מהחזון של המקצוע ושל אלה שנכנסים לקריירה זה לתת טיפול ולהיות מענה לפערים האלה

ד"ר אורן ברקוביץ:  המחקרים מראים שאיפה שנכנס עוזר רופא האיכות של שירותי הטיפול ושירותי הבריאות עולה - יש יותר פרודוקטיביות, יש יותר שביעות רצון, בטיחות הטיפול יותר גבוהה

ד"ר אורן ברקוביץ:  מטופלים בסקרים אומרים שכשיש עוזר רופא זמן ההמתנה שלהם לתור יורד משמעותי ושביעות הרצון שלהם מהטיפול של עוזר הרופא מאוד מאוד גבוהה

ד"ר אורן ברקוביץ:  מעל 90% מאנשים אומרים שהם מאוד מרוצים מהטיפול שהם מקבלים מעוזר רופא

ד"ר אורן ברקוביץ:  גם שביעות הרצון בצוות הטיפולי עולה

ד"ר אורן ברקוביץ:  כשעוזר רופא נכנס לצוות טיפולי, כמו במחלקה בבית חולים, שביעות הרצון של האחיות עולה, שביעות הרצון של הרופאים עולה

ד"ר אורן ברקוביץ:  אחיות מדווחות בסקרים שהן מעדיפות לעבוד בצוות עם עוזר רופא מאשר עם מתמחה, וההנחה של זה היא כי מתמחים מאוד עמוסים בכל מיני דברים, הם לא נשארים באותו מקום

ד"ר אורן ברקוביץ:  עוזר רופא נמצא קבוע, תמיד שם, תמיד נגיש, תמיד אוזן קשבת לצורך של המטופלים והצוות הרפואי

ד"ר אורן ברקוביץ:       עוזרי רופא עובדים מצוין עם רופאים

ד"ר אורן ברקוביץ:  המקצוע בנוי כצוות בין עוזר רופא לרופא ולשאר הצוות הרפואי

ד"ר אורן ברקוביץ:  עוזר רופא עובד במתכונת של דלגציה

ד"ר אורן ברקוביץ:  מדינות בעולם שפיתחו עוזר רופא משתמשות במודל הזה של דלגציה, נותנות לרופא את האפשרות להחליט על הסמכויות של העוזר רופא ברמת הפרט

ד"ר אורן ברקוביץ:  בארצות הברית, כפי שהזכרתי, יש 50 מדינות, יש 50 חוקי בריאות, כאשר החוק בכל מדינה אומר שלעוזר רופא מותר לעשות מה שבסמכות של הרופא שהוא מחובר אליו בהסכם

ד"ר אורן ברקוביץ:  החוק שם לא מגדיר את הסמכויות לפרטי פרטים, אלא אומר שהסמכויות צריכות להיות בין עוזר הרופא לבין הרופא שמחובר אליו והמחלקה שהוא מחובר אליה

ד"ר אורן ברקוביץ:  כל עוזר רופא שעובד במחלקה מסוימת חותם על הסכם בינו לבין הרופא והמחלקה על הסמכויות שיש לו, כשעוזר רופא חדש מקבל פחות סמכויות וכל שנה החוזה שלו מתחדש

ד"ר אורן ברקוביץ:  ככל שעוזר הרופא עולה במקצועיות שלו, כך הוא יכול לקבל סמכויות נוספות, וזה עובר גם אישור ועדה של בית חולים

ד"ר אורן ברקוביץ:  בדרך הזאת עוזר רופא יכול לעבוד ברמה הכי גבוהה שהחוק מאפשר לו כדי לתת את המענה ואת הטיפול הכי טוב

ד"ר אורן ברקוביץ:       עוזר רופא הוא מאוד מקצועי, כפי שציינתי, הוא קיבל הכשרה ברמת תואר שני, יש לו 2,000 שעות של ניסיון בשדות הקליניים בתוך ההכשרה שלו

ד"ר אורן ברקוביץ:  ההשגחה של הרופא היא לא השגחה ישירה, מה שאומר שהרופא צריך להיות נוכח במקום אבל לא צמוד אליו

ד"ר אורן ברקוביץ:  הרופא לא מסתכל מעבר לכתף שלו, הוא פשוט נמצא

ד"ר אורן ברקוביץ:  עוזר הרופא נמצא בחדר אחד עם מטופל, הרופא בחדר אחר עם מטופל אחר, כאשר אם יש צורך באיזו שהיא התייעצות או שאלה, עוזר הרופא יכול לגשת לרופא

ד"ר אורן ברקוביץ:  אם אין צורך בהתייעצות או בשאלות, כל אחד ממשיך בתפקידים שלו

ד"ר אורן ברקוביץ:       	ישראל לוקחת החלטה טובה לקדם את המקצוע של עוזר רופא

ד"ר אורן ברקוביץ:  עוזר הרופא יכול להיות מקצוע מאוד יעיל למערכת הבריאות, הוא ישפר את האיכות וישפר את שביעות הרצון של המטופלים ושל צוות הבריאות

אוריאל בוסו: עורכת הדין עדי כהן אהרונוב, מרכז המחקר, בקשה

עדי כהן אהרונוב: לקראת הדיונים בהצעת החוק הכנתי סקירה משפטית משווה בנושא הסדרת המקצוע של עוזרי הרופא

עדי כהן אהרונוב:  במסגרת המסמך התבקשתי להתמקד בכמה סוגיות, ביניהן ההשכלה, ההכשרה והרישוי הנדרשים לצורך העיסוק במקצוע, הפיקוח על עוזרי הרופא והסדרה של תחומי עיסוקם

עדי כהן אהרונוב:  המסמך שם דגש על המצב בארצות הברית, שם מדובר במקצוע ותיק ומפותח יותר בהשוואה למדינות אחרות, והוא הועתק מהמסגרת הצבאית

עדי כהן אהרונוב:  מדינות נוספות שנזכרות הן מדינות שפיתחו בשנים האחרונות הסדרים שונים לעיסוק במקצוע, כמו קווינסלנד שבאוסטרליה, כמו הפרובינציות מניטובה וברנזוויק בקנדה וכמו הולנד

עדי כהן אהרונוב:       לפני שאגע בהסדרים החקיקתיים בנוגע לפיקוח ותחומי העיסוק, אני אתחיל בסוגיות ההשכלה, ההכשרה והרישוי שלגביהם אנחנו יכולים לראות שיש דמיון בין ההסדרים במדינות השונות

עדי כהן אהרונוב:  לגבי השכלה והכשרה, ברוב המדינות נדרש תואר ייעודי, ראשון או שני כתנאי לקבלת רישיון

עדי כהן אהרונוב:  בדרך כלל נדרשת גם השלמת לימודים בתחום  מדעי הרפואה לפני כניסה לתכנית הלימודים לעוזרי רופא

עדי כהן אהרונוב:  חלק מהתכניות עשויות לדרוש גם ניסיון קודם, פרקטי בעולם הרפואה

עדי כהן אהרונוב:  הרבה חובשים, פרמדיקים ואחים מוסמכים מגיעים

עדי כהן אהרונוב:  לגבי רישוי, המדינות השונות, ובמיוחד בארצות הברית, מגדירות את המורשים לעסוק במקצוע כמי שמחזיקים ברישיון

עדי כהן אהרונוב:  הדרישות למתן רישיון משתנות ממדינה למדינה, אבל אנחנו יכולים להצביע על דרישות משותפות בכל המדינות בארצות הברית, שזה סיום תכנית לימודים מוכרת ומעבר בחינות הסמכה

עדי כהן אהרונוב:  לגבי דרישות פיקוח ותחומי עיסוק, אנחנו יכולים לראות שבמדינות שבהן מתמקדת הסקירה, שזה בארצות הברית בפרט וביתר המדינות בכלל, יש מנעד רחב של הסדרי חקיקה, החל מחקיקה מפורטת וקשיחה שממש נכנסת לרזולוציות, מגדירה את רמת הפיקוח והדרישות מבחינת תחומי העיסוק, וכלה במדינות שבהן החקיקה מאפשרת אוטונומיה נרחבת יותר לעוזרי הרופא ומותירה שיקול דעת למוסדות הרפואיים

עדי כהן אהרונוב:      אני אתחיל בארצות הברית

עדי כהן אהרונוב:  אתם יכולים לראות שבארצות הברית המקצוע מוסדר בעיקר ברמת החקיקה המדינתית - יש חוק מרכזי שמסדיר את המקצוע בכל מדינה ומדינה וגוף שאחראי על הסדרת המקצוע

עדי כהן אהרונוב:  דוגמה לרגולציה מפורטת וקשיחה בנוגע לפיקוח אנחנו יכולים לראות בקולורדו, שם יש הסדר חקיקתי שממש מכתיב כללים רגולטוריים לפיקוח על עבודת עוזרי הרופא ולתיחום הפעולות שהם מורשים לבצע

עדי כהן אהרונוב:  בהתאם לחקיקה שם דרישות הפיקוח משתנות כנגזרת ממספר שנות הניסיון והולכות ומצטמצמות באופן מדורג

עדי כהן אהרונוב:  אם אני אדגים באמצעות הוראה ספציפית, אז החוק בקולורדו קובע שעוזר רופא מתחיל עם פחות משלוש שנות ניסיון יידרש תחילה ל-160 שעות פיקוח על ידי רופא מפקח ראשי שנכח פיזית במקום ולמפקח משני שיספק לפחות 40 שעות פיקוח, שזה רופא אחר שלא מוצמד לעוזר הרופא כעוזר מפקח

עדי כהן אהרונוב:  לאחר השלמת 160 שעות עבודה על המפקח הראשי לבצע הערכת כשירות, להתוות תכנית פיקוח להמשך, מה שבדרך כלל נועד לעקוב אחרי ההתפתחות המקצועית של עוזר הרופא

עדי כהן אהרונוב:  הוראות דומות אנחנו יכולים לראות שחלות גם במקרה שחל שינוי ממשי בתחום העיסוק של עוזר הרופא, עם שינויים קטנים בפרקי הזמן הנדרשים, 80 שעות פיקוח במקום 160 ו-20 שעות פיקוח על ידי מפקח משני, התווית תכנית פיקוח אחרי חצי ושנה ופעם נוספת לאחר שנה

עדי כהן אהרונוב:  לגבי עוזר רופא של למעלה משלוש שנים, החוק קובע שלא תידרש נוכחות פיזית של אותו מפקח אלא שעוזר הרופא יידרש לעבוד לפי הסכם פיקוח בינו לבין המפקח הראשי

עדי כהן אהרונוב:  ההסכם הזה צריך להתייחס, בין היתר, לתהליך קבלת ההחלטות הרפואיות, דרכי הטיפול ופרוטוקול ייעודי להתייעצות עם רופא חלופי כשהרופא המפקח הראשי לא זמין להתייעצות

אוריאל בוסו: 	כשאת אומרת "לא צריך רופא נוכח", האם את מתכוונת ללא נוכח פיזית בפעולה או לא נוכח במחלקה?     

עדי כהן אהרונוב: במקום, יחד איתו

אימאן ח'טיב יאסין: מה המשמעות של קבלת ההחלטות?     

עדי כהן אהרונוב: הוא צריך להתייעץ עם הרופא המפקח הראשי לא בנוכחות צמודה אליו פיזית

אוריאל בוסו: הסמכה ישירה

עדי כהן אהרונוב: יש הסכם שקובע את הפעולות ואת ההחלטות הרפואיות שהוא יכול לקבל, כאשר זה נקבע ברמה של הסכם פרטני

עדי כהן אהרונוב:  ההסכם נקבע ברמה הפרטנית, ברמת הצוות הרפואי והרופא המפקח, ברמת המוסד הרפואי

עדי כהן אהרונוב:  אנחנו רואים שיותר ויותר מדינות הולכות לכיוון שמשקף את המודל שמציע הארגון היציג של עוזרי הרופא בארצות הברית

עדי כהן אהרונוב:  לאור הניסיון הנצבר שם, הולכים יותר כיוון של מתן אוטונומיה נרחבת ופחות דרישות פיקוח

קטי קטרין שטרית: 	אם מחר יש לו ויכוח עם הרופא, למי הוא פונה?     

עדי כהן אהרונוב: הוא כפוף לרופא המפקח

עדי כהן אהרונוב:  האוטונומיה נשארת ברמת המוסד הרפואי

קטי קטרין שטרית: מה סולם הקידום שלו? הוא נשאר עוזר forever?     

קריאה: הוא יכול לעבור מתחום לתחום

אוריאל בוסו: נצטרך לראות מה קורה אם אחרי כמה שנים מחליט עמית הרופא להיות רופא, מה הוא צריך להשלים, כמה לימודים הוא יצטרך להוסיף

אוריאל בוסו:  יכול להיות שאם היום לימודי הרפואה הם שש שנים, אולי יספיקו לו ארבע

אוריאל בוסו:  כרגע אנחנו צריכים להסדיר את הנושא של עוזר הרופא, מה המקצוע עצמו עושה

קטי קטרין שטרית: שזה לא יהפוך לסוג של עוזר שדואג להביא את הארוחה

אוריאל בוסו: לא, אנחנו מגדירים את זה בחוק מול משרד הבריאות

אוריאל בוסו:  במשרד הבריאות מסתכלים על זה כמצבת כללית, לא כתחליף לרופא

אוריאל בוסו:  היום קיימים בחדרי מיון עוזרים לרופאים

אוריאל בוסו:  אמנם הם נמצאים באיזו תקרה מסוימת ויש להם הגבלות לפעולות שהם יכולים לעשות, אבל זה דבר שעוזר ומקל בחדרי המיון

אוריאל בוסו:  המעמד שלהם ספציפית זה משהו שהוגדר בתקנות, לא בחקיקה

ד"ר אורן ברקוביץ: המחקרים מראים שהשחיקה אצל עוזרי רופא משמעותית יותר נמוכה מאשר אצל רופאים

קטי קטרין שטרית: פעם כשהיינו נכנסים לרופא הייתה איזו אחות שיושבת ומקלידה עבורו, כשלאט לאט הרופא הפך להיות המקליד, לאט לאט הוא קיבל את כל הפונקציות שהיו לעוזרים

קטי קטרין שטרית:  העוזרים יהיו הראשונים שיופטרו ברגע שנצטרך לצמצם את המערכת

אוריאל בוסו: הלוואי ונגיע למצב שנצמצם את המערכת

אוריאל בוסו:  מה לגבי אופק לאותם עוזרי רופא? אם אתה אומר לו, "אדוני עוזר הרופא, אם אתה רוצה להיות רופא תצטרך להתחיל לימודי רפואה מא'", זה לא הגיוני

אוריאל בוסו:  אני מאמין שבסוף יהיה איזה משהו שגם המל"ג יסתכל ויקל

קטי קטרין שטרית: זה מתכון לייאוש ושחיקה

אוריאל בוסו: צריך לתת אופק לאדם שרוצה להתקדם במדרגות

קריאה: השטח כל כך צמא לתפקיד הזה, אין חשש שהם יפוטרו

אוריאל בוסו: ודאי שבשלב ראשון ימונו ולא יפוטרו

קטי קטרין שטרית: הכוונה שלי היא שכשהארגון עושה סדר הראשונים שהולכים הם דווקא הנחוצים

אוריאל בוסו: אנחנו לא מדברים על 10 או 20 שנה

אוריאל בוסו:  אדם צריך אופק לקידום

אוריאל בוסו:  כמה המקצוע הזה נפוץ במדינות ה-OECD, באירופה?     

עדי כהן אהרונוב: 	אנחנו התמקדנו יותר במדינות שיש בהן הסדרים חקיקתיים או הסדרים אחרים, שאלו המדינות שהיה לנו מידע הכי נגיש ומפורט

עדי כהן אהרונוב:  קולורדו הייתה המחשה למדינה שיש בה דרישות פיקוח ממש מפורטות במסגרת החקיקה עצמה

עדי כהן אהרונוב:  כמובן שיש אוטונומיה במערכת היחסים בין עוזר הרופא לרופא מפקח, בין עוזר הרופא והמוסד רפואי

עדי כהן אהרונוב:  החקיקה מגדירה מספר שעות פיקוח ואיך בדיוק הדברים ייעשו

עדי כהן אהרונוב:  בקווינסלנד באוסטרליה אפשר לראות שיש דרישות מפורטות מבחינת פיקוח, אבל בניגוד לקולורדו ההסדר הזה מופיע במדריך ממשלתי, לא במסגרת חקיקה

עדי כהן אהרונוב:  מדובר במדריך שפורסם על ידי משרד הבריאות בקווינסלנד שמאגד המלצות ביחס להתנהלות נכונה ולבטים שונים של עבודת עוזרי הרופא במערכת הבריאות הציבורית

עדי כהן אהרונוב:  על פי המלצות המדריך הממשלתי, היקף הפיקוח על עבודת עוזר הרופא ותחומי עיסוקו יוגדרו על ידי רופא מפקח במסגרת תכנית עבודה אינדיבידואלית שצריכה להיות מאושרת על ידי ועדה רפואית של המוסד הרפואי הרלוונטי, כשהמדריך ממליץ שעד לאישור תכנית העבודה עוזר הרופא יפעל תחת תכנית עבודה זמנית שבמסגרתה הרופא המפקח יקבע מה היא מידת הפיקוח הנדרשת בהתאם לכישורים של עוזר הרופא

עדי כהן אהרונוב:  גם בקווניסלנד בדומה לקולורדו אנחנו רואים שיש התייחסות מפורטת לרמות הפיקוח, רק שכאן מי שיחליט  על משך הזמן של כל אחד מהשלבים זה הרופא המפקח ברמה הפרקטית, לא החוק

עדי כהן אהרונוב:  המדריך הממשלתי מתייחס לשלוש רמות של פיקוח: פיקוח ישיר, פיקוח עקיף ופיקוח מרחוק

עדי כהן אהרונוב:  בפיקוח ישיר, למשל, עד שעוזר הרופא ילמד להכיר את התפקיד ואת סביבת העבודה נדרשת התמחות פיזית ונדרש מתן הנחיות על ידי רופא מפקח

עדי כהן אהרונוב:  פיקוח עקיף מאפשר יותר פעולה עצמאית של עוזר הרופא, כשהפעולה כפופה להיוועצות עם רופא מפקח שזמין עבורו

עדי כהן אהרונוב:  פיקוח מרחוק, שזה מה שמאפשר אוטונומיה רחבה יותר, הוא כשהרופא המפקח סבור שעוזר הרופא מוכיח כישורים ומיומנות מספקים, ופה מדובר על קיום מפגשי פיקוח שכוללים סקירה מקדמית של תיעוד רפואי, לא את כל הפעולות שהוא ביצע

אוריאל בוסו: בעידן הפעולות הרובוטיות, הדה וינצ'י וכו', פעולה מרחוק זו גם פעולה פיזית מרחוק

אוריאל בוסו:  שמעתי לא מזמן על איזה ניתוח שמישהו עשה להסרת גידול והרופא בחו"ל עקב עם מצלמה ואמר לעשות א', לעשות ב'

אוריאל בוסו:  צריך להתייחס רבות למשמעויות של פיקוח מרחוק

עדי כהן אהרונוב: לגבי תחומי העיסוק של עוזרי הרופא בקווינסלנד באוסטרליה, המדריך הממשלתי מתייחס לכך שאלה יוגדרו במסגרת עבודה אינדיבידואלית שצריכה להיות מאושרת על ידי הוועדה הרפואית במוסד הרפואי

עדי כהן אהרונוב:  המדריך כולל גם המלצות לגבי פעולות שעוזר הרופא לא יהיה רשאי לבצע, כמו חתימה או אישור תעודת פטירה, חתימה על בקשות לביצוע בדיקה פתולוגית וכדומה

עדי כהן אהרונוב:  יצוין שגם במניטובה בקנדה היקף הפיקוח על עבודת עוזרי הרופא ותחומי עיסוקם מוגדרים במסגרת תכנית אינדיבידואלית, רק שבשונה מקווינסלנד שבה כאמור נדרש אישור של הוועדה הרפואית במוסד, במניטובה החוזה צריך להיות מאושר על ידי הגוף המקצועי שאחראי על הסדרת המקצוע בפרובינציה

אימאן ח'טיב יאסין: מה לגבי תנאי העסקה? יש משהו בסקירה?      

אוריאל בוסו: הם בצד המשפטי של הפעולות

עדי כהן אהרונוב: לא התייחסנו לזה בסקירה

אוריאל בוסו: הם בחנו את ההסדרים החקיקתיים

אימאן ח'טיב יאסין: זה חלק מהתמונה הכוללת

עדי כהן אהרונוב: במסגרת הסקירה התייחסנו לסוגיות שמניתי, שזה הפיקוח ותנאי הכשירות

אוריאל בוסו: זה ייבדק בנפרד

עדי כהן אהרונוב: אני אדלג על הסדרי הביניים ואציג את וויומינג שהיא דוגמה למדינה שבמסגרת תיקון חקיקה מ-2022 הסירה דרישות רגולטוריות ביחס לממשק העבודה בין עוזרי הרופא לרופאים ויתר הצוות הרפואי

עדי כהן אהרונוב:  כיום היא מותירה שיקול דעת למוסד הרפואי בנוגע למידת שיתוף הפעולה - כמובן בהלימה לסוג העיסוק, ההשכלה והניסיון של עוזר הרופא ותחום העיסוק של הרופא המפקח

עדי כהן אהרונוב:  יש מדינות אחרות שגם מיישמות את הגישה הזאת שתואמת את ההמלצות של הארגון היציג, ה-AAPA בארצות הברית, ולגביהן קיימת דרישה חוקית להסדרת שיתוף הפעולה במסגרת נוהל פנימי, תקנה או הסכם כללי במוסד הרפואי

עדי כהן אהרונוב:  בוויומינג לא ראינו הוראה בעניין הזה

עדי כהן אהרונוב:  בהולנד ההסדר הוא יחסית גמיש

עדי כהן אהרונוב:  בחקיקה שם אנחנו רואים התייחסות לפעולות שדורשות פיקוח ישיר ולגביהן אין שיקול דעת לרופא המפקח בשטח, שזה הרדמה, שימוש בחומרים רדיואקטיביים וכדומה

עדי כהן אהרונוב:       אם אני אסכם את מה שנאמר, אז יש מנעד רחב בכל הנוגע לדרישות פיקוח ותחומי עיסוק

עדי כהן אהרונוב:  יש מדינות שקיימת חקיקה מפורטת שמבהירה רמת פיקוח ודרישות שונות, יש מדינות שמאפשרות אוטונומיה נרחבת יותר וגמישות שיקול דעת למוסדות הרפואיים, כאשר בכל הנוגע לדרישות ההשכלה וההכשרה יש דמיון בין המדינות

אוריאל בוסו: תודה רבה למרכז המחקר על העבודה המעמיקה והנפלאה

אוריאל בוסו:  חבר הכנסת אחמד טיבי, מציע ההצעה הפרטית, בבקשה

אחמד טיבי: תודה רבה לעדי על ההצגה של עבודת המ

אחמד טיבי: מ

אחמד טיבי: מ

אחמד טיבי:  הצעת החוק המקורית של הסדרת העיסוק במקצועות רפואיים עברה ב-2008

אחמד טיבי:  זאת הייתה הצעת חוק שלי שבאה לתקן לקונה שהצביע עליה בית המשפט העליון, או שבעטיה אנשים שסיימו את ארבעת המקצועות הראשונים שהעברנו, שזה מרפא בעיסוק, פיזיותרפיסט, קלינאי תקשורת ותזונאי, לא יכלו לעבוד במקומות רשמיים כמו בתי חולים, קופות חולים

אחמד טיבי:  החוק סגר את הלקונה הזאת ועזר לאלפי אנשים להשתלב במקומות לאחר מכן

אחמד טיבי:  אחר כך התווספו עוד נושאים לחוק הזה, עוד מקצועות שהוסדרו, והיום אנחנו עומדים מול הצעה והצעות חדשות

אחמד טיבי:  יש את ההצעה של עוזר רופא ואת הסדרת העיסוק במקצוע הדימות, ואני בעד ההסדרה שלהם

אחמד טיבי:  אין ספק שעוזר הרופא יעזור לרופא ויעזור למטופל ולמערכת, כי לפי הנתונים של ה-OECD ישראל היא בתחתית הסולם של מספר הרופאים ביחס למיטות

אחמד טיבי:  יישאלו בהמשך שאלות לגבי ההכשרה, ההשגחה, אופק ההתקדמות שלהם, כי אני מניח שרבים מהם או חלקים מהם ירצו לעבור למקצוע הרופא בשלב מסוים

אחמד טיבי:        לגבי מקצוע הדימות, אני מבין שמשרד הבריאות שיזם את ההצעה הממשלתית מתכוון רק למקצוע הרנטגן, לא מתכוון למקצוע הטכנולוגים הרפואיים

אחמד טיבי:  האם זה נכון?     

קטי קטרין שטרית: אני מצטרפת, כי הולכים היום יותר לכיוון של טכנולוגיה, לא לכיוון של רנטגן

אוריאל בוסו: טכנולוגים רפואיים יקבלו התייחסות גם בוועדה וגם בחקיקה

אחמד טיבי: האם מינוי של נציג הטכנולוגים הרפואיים במשרד הבריאות מעשי? האם זה עומד לקרות בקרוב? חשוב שזה יקרה בקרוב, כי זה נותן כיוון לאיפה משרד הבריאות הולך בנושא הזה

אחמד טיבי:  אמרו לי ש-2,000 אנשים עוסקים בתחום הזה

קטי קטרין שטרית: זה רק הולך וגדל

אחמד טיבי: זה לא אומר שלא נדבר על מקצוע הרנטגן

אחמד טיבי:  אלה שני נושאים משלימים שחשוב להסדיר את שניהם

אחמד טיבי:  למה ההסדרה של הרנטגן חשובה? כי יש שם בעיה של העסקה ותעסוקה

אחמד טיבי:  בוגרים של אוניברסיטאות מסוימות נתקלו בבעיה מאז 2019, ואני מדבר על בוגרי הרנטגן באוניברסיטה הערבית-אמריקאית בג'נין

אחמד טיבי:  היינו במגע ובשיח עם משרד הבריאות מספר פעמים על כך שחייבים להסדיר את הנושא כדי שאף אחד לא יציק לבוגרי מקום מסוים בעבודה אחרי שהם נקלטים

אחמד טיבי:  היו מקרים בהם המנהלים של בוגרי בית הספר הזה ובתי ספר אחרים, אחרי שכבר התקבלו לעבודה וממשיכים לעבוד לשביעות רצון מקומות העבודה שלהם, קיבלו הודעה ממשרד הבריאות שהקשתה על המשך העבודה שלהם, כשאפילו איימו עליהם בפיטורים ולחלק מהם גם הופסקה העבודה

אחמד טיבי:  לא הוגן שאחרי שאנשים מתקבלים למקום עבודה מישהו רודף אותם

אחמד טיבי:  אני מתכוון לעמוד לצידם של הטכנולוגים הרפואיים

אחמד טיבי:  טכנולוגים רפואיים קיימים בכל המקצועות – קרדיולוגיה, צנתורים, קוצבים, אקו, ארגומטריה, הולטר, מאמץ לב ריאה, אקו, טיפול נשימתי, חדרי ניתוח, אולטרסאונד, אולטרסאונד נשים ועוד

אחמד טיבי:  הם חלק מהמערכת הרפואית, הם עמוד השדרה של המערכת הרפואית

אוריאל בוסו: החוק ארוך, גדול

אוריאל בוסו:  אנחנו עכשיו מתמקדים בעוזרי רופא ובדימות

קטי קטרין שטרית: את הנושא של הדמיה במדינת ישראל צריך לעגן בחוק לפני כל דבר

אוריאל בוסו: תרשי לי לחלוק עלייך

אוריאל בוסו:  כשתהיי פה בכל הדיונים ותשמעי את הדוח האחרון של ה-OECD ביחס למצב הרופאים במדינת ישראל - -      

קטי קטרין שטרית: 	לרופאים יש איגוד, יש נציגים

קטי קטרין שטרית:  לרנטגן יש איגוד - -      

אוריאל בוסו: לא מעניינים אותי האיגודים של אף אחד

קטי קטרין שטרית: אני לא מדברת על האיגוד המקצועי, אני מדברת על נציג טכנולוגי

אוריאל בוסו: לא מעניין אותי האיגוד של הרופאים, האיגוד של הרנטגנאים והאיגוד של הטכנולוגים, מעניין אותנו מצב הרופאים במדינת ישראל ואיך אנחנו משפרים

קטי קטרין שטרית: שאחד לא יבוא על חשבון השני

אוריאל בוסו: זה לא בא על חשבון השני

אוריאל בוסו:  אנחנו מקדמים את הנושא של עוזר רופא בגלל מצב קטסטרופאלי

קטי קטרין שטרית:    יש בעיה מאוד חמורה עם הטכנולוגים בבתי החולים, בקופות וכו'

קטי קטרין שטרית:  יש בעיה חמורה בכך שאין אפילו ראייה של משרד הבריאות לגבי החשיבות של טכנולוג ראשי, לגבי ההשכלה שלו מול המל"ג

קטי קטרין שטרית:  הטכנולוגים הרפואיים נתקלים בהרבה מאוד בעיות כתוצאה מזה שאין להם נציג

קטי קטרין שטרית:  אם היה שם נציג, הוא היה מקדם את זה בצורה הכי נכונה במשרד, לא רק בוועדה

קטי קטרין שטרית:  אם אנחנו מדברים מאחד עד 10, אז המצב של הרופאים נמצא בשמונה, המצב של עוזרי הרופא נמצא בחמש והמצב של הטכנולוגים נמצא במינוס

אוריאל בוסו: נפגשתי עם הטכנולוגים הרפואיים והבטחתי להם שאני אביא את זה לדיון בוועדה

אוריאל בוסו:  כרגע אנחנו מדברים על עוזרי רופא

אוריאל בוסו:  החוק הממשלתי מדבר על עוזרי רופא

אוריאל בוסו:  בגלל החשיבות צירפתי גם את החוקים הפרטיים

אחמד טיבי: מקצוע הרנטגן היה צריך להיות מוסדר כבר ב-2008

אחמד טיבי:  ניסיתי אז להסדיר את זה, אבל במשרד הבריאות לא הסכים

אוריאל בוסו: חברת הכנסת אימאן ח'טיב יאסין, בבקשה

אימאן ח'טיב יאסין: בוקר טוב לכולם

אימאן ח'טיב יאסין:  כבוד היושב בראש, דיון מבורך

אימאן ח'טיב יאסין:  אין ספק שיש מחסור אדיר של רופאים והמצב של הרפואה מבחינת משאבי אנוש וכוח אדם במדינת ישראל הוא מאוד קשה

אימאן ח'טיב יאסין:  כנראה שבארבע השנים הבאות המצב יהיה עוד יותר קשה, לפחות מבחינת מתמחים, ולכן צריך לקחת את זה בחשבון ולנקוט צעדים לפני שאנחנו מגיעים לנקודה הקשה

אימאן ח'טיב יאסין:       תחילה לגבי עוזרי הרופאים

אימאן ח'טיב יאסין:  תודה על הפן המשפטי שהוצג כאן, אבל אני חושבת שאנחנו צריכים וצריכות לקבל תמונה כוללת לגבי כל האספקטים של הסוגיה הזאת שבהחלט יכולה להוות עזר ואפילו להציל חיים לפעמים

אימאן ח'טיב יאסין:  צריך לתת תשובות לגבי ההכשרה, הליווי והסמכויות שניתנים לאותם עוזרים או עוזרות רופאים

אימאן ח'טיב יאסין:  צריך לדעת מההתחלה את עניין המוביליות ותנאי העסקה של אותם עובדים, לראות את המסלול הזה שאנשים נכנסים אליו

אימאן ח'טיב יאסין:  בכל הסוגיה הזאת של רופא ועוזר רופא יהיה שטח אפור שצריך כמה שאפשר לנסות לצמצם אותו

אימאן ח'טיב יאסין:  צריך גם לפתוח אופק, צוהר לבן אדם שבא למקצוע של עוזר רופא להתקדם ולהיות רופא

אימאן ח'טיב יאסין:        לגבי הסוגיה של הדימות והרנטגנאות, ואני לא רוצה לחזור על הבעיה הקיימת היום לגבי חלק מהבוגרים, אפילו עובדים שעבדו כבר שנים במקצוע נתקלים בבעיות, וכל זה בזמן שאנחנו יודעים שיש מחסור

אימאן ח'טיב יאסין:  לכל הסוגיה של הדימות, לא רק הרנטגנאות, צריך לתת פתרון, במיוחד לאור העובדה שאנחנו בעידן של טכנולוגיה

אימאן ח'טיב יאסין:  היום הבסיס של דיאגנוזה לכל מחלה זה האבחון הראשוני והמדויק

אימאן ח'טיב יאסין:  אין ספק שגם במקום הזה אנחנו צריכים אנשים שהם מקצועיים, שיש להם הגדרה, שיש להם הכשרות, שיש להם עוגן שהם יוכלו לחזור אליו ולצאת ממנו

אימאן ח'טיב יאסין:       אם אנחנו מדברים על עולם הרפואה, אז במכתב שהפניתי אליך, אדוני היושב ראש, ביקשתי שתקיים כמה שיותר מהר דיון בנוגע לאחים ואחיות שסיימו ועברו את המבחנים בהצלחה והם מובטלים בעל כורחם בגלל שהם בוגרי חו"ל

אימאן ח'טיב יאסין:  אם אנחנו מדברים על מקצועות הרפואה, צריכים להסתכל על התמונה בצורה כוללת, על כל המקשה שלה, על כל העובדים בתוכה, ולאפשר לאותם אנשים שעבדו, עמלו, השקיעו ולמדו לתרום ולהתקיים בכבוד, במיוחד לאור העובדה שיש מחסור

אוריאל בוסו: חברת הכנסת טטיאנה מזרסקי, בבקשה

טטיאנה (טניה) מזרסקי: תודה רבה, אדוני היושב ראש

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  חבר הכנסת ד"ר אחמד טיבי, עשית עבודה נהדרת

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  אין ספק שצריך להסדיר את מקצועות הבריאות

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  גם המקצוע של עוזר רופא וגם המקצוע של דימותן קליני הם מקצועות חשובים שהגיע הזמן לעשות להם רגולציה ממשלתית

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  צריך להסדיר את המקצוע ולקבוע תנאי עבודה והסכמי שכר באופן מידי

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  צריך לנהל רישום של מי שמקבל רישיון לעסוק במקצוע, להנפיק רישיון רק אחרי בדיקה מעמיקה ועמידה בכל התנאים המקצועיים, כדי שלא יקבל רישיון מישהו בלי השכלה הולמת

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  המטרה היא לשמור על איכות הרפואה ואיכות הטיפול

אוריאל בוסו: חברת הכנסת קטי קטרין שטרית, בקשה

קטי קטרין שטרית: אני אתחיל בנושא הזה של עוזרי רופאים

קטי קטרין שטרית:  אכן כל תפקיד שיסייע למערכת הבריאות, ואני אומרת את זה לגבי כל תחום במערכת הבריאות במדינת ישראל, מבורך

קטי קטרין שטרית:        בנושא הרנטגן וההדמיה יש מצב שהוא אבסורד - משרד הבריאות נתן סוג של תעודה לאותם טכנאים שנלקחה ב-2005 על ידי בג"ץ, ואחר כך קמה ועדה ב-2012 שדנה בנושא הזה

קטי קטרין שטרית:  תראו כמה שנים אנחנו מדברים על האנשים הראשונים שנפגשים עם הבעיה הרפואית

קטי קטרין שטרית:  הם הראשונים, עליהם מוטלת האחריות של חיים ומוות

קטי קטרין שטרית:  אם הם לא יבצעו את הבדיקה כראוי, הרופא לא מקבל את התוכן שיכול לגזור את דינו ואת חייו של אותו חולה שמגיע

קטי קטרין שטרית:  הבדיקה כל כך חשובה, כל כך קריטית

קטי קטרין שטרית:  בעיני הכל מבורך, אבל הנושא הזה הוא הדבר הראשון, הקריטי ביותר לגורלו של האדם במדינת ישראל בתוך המנגנון הזה שנקרא מערכת הבריאות

קטי קטרין שטרית:  אנחנו יכולים להכשיר עוזרים, אנחנו יכולים להכשיר רופאים ולעשות המון דברים, אבל זה הצעד הראשוני

קטי קטרין שטרית:  אנחנו מגיעים רק לסוף של התהליך, אף פעם לא מדברים על ההתחלה

קטי קטרין שטרית:  אם היה טכנולוג ראשי במשרד הבריאות, הייתה נמנעת מאיתנו שנים רבות כל התסבוכת הזאת

קטי קטרין שטרית:  אין מי שייצג אותם

קטי קטרין שטרית:  עזוב את האיגוד, אני לא מדברת על האיגוד, זה לא מה שעומד כרגע על הפרק

קטי קטרין שטרית:  מה שעומד על הפרק זה אותו טכנולוג ראשי שיושב עם הנהלת המשרד, יושב בדיונים ומתחיל להתנהל ברמה המקצועית מול המשרד

קטי קטרין שטרית:  לאותם טכנולוגים אין פה במשרד, הם צריכים כל הזמן לכתת רגליים וכל הזמן לבקש, אם זה מהפוליטיקאים, אם זה מאנשים כאלה ואחרים, אם זה ממישהו שמייצג את הרופאים כי הרופאים ללא ההדמיות לא יכולים לעבוד

קטי קטרין שטרית:       אם נלך לתהליך של ההכשרה שהוא לא פחות חשוב, אז המל"ג לא מצא עד עכשיו זמן לעסוק בהכשרה שלהם

קטי קטרין שטרית:  ההכשרה האקדמית שלהם לא קיימת

קטי קטרין שטרית:  היא קיימת בשיטה של טלאי על טלאי על טלאי

קטי קטרין שטרית:  אני חושבת שצריך להמתין עם החקיקה כדי להסדיר את הנושא הזה

קטי קטרין שטרית:  אני מתפלאת על משרד הבריאות בנושא הזה, כי הוא תמיד רואה כמה צעדים קדימה

קטי קטרין שטרית:  אני לא מוצאת פה שום אופק, שום ראייה עתידית למה שהולך להיות, וזה נושא שרק הולך ומשתכלל

קטי קטרין שטרית:  ככל שמדענים יושבים ומייצרים עוד מכשיר, עוד מכשיר ועוד טכנולוגיה, לא יהיה מי שיבצע את זה אם הנושא הכי אלמנטרי לא מוסדר

אוריאל בוסו: פרופסור אלון הרשקו, יו"ר ועדת תכנית הלימודים במועצה להשכלה גבוהה, בקשה

פרופ' אלון הרשקו: תודה, אדוני היושב ראש, כבוד גדול להיות פה, זו תחושה של איזה שהוא שינוי היסטורי במערכת הבריאות

פרופ' אלון הרשקו:  אני מטפל בחולים מאז שהייתי סטודנט שנה רביעית בבית ספר לרפואה בירושלים

פרופ' אלון הרשקו:  הפעם הראשונה שטיפלתי בחולה הייתה כשהייתי עוזר אחות בחדר מיון

פרופ' אלון הרשקו:  חילקתי אז תרופות, ניקיתי חולים, ואני מכיר את השטח מאז

פרופ' אלון הרשקו:  אחרי זה הייתי מתמחה, רופא בכיר, וכיום אני מנהל מחלקה מזה שמונה שנים

פרופ' אלון הרשקו:  אני חי את מערכת הבריאות מהשטח כבר מעל ל-30 שנה

פרופ' אלון הרשקו:  כבוד גדול היה לי כשהתבקשתי לעמוד בראש הוועדה שתתווה את הקווים המנחים לתכנית הלימודים לעוזר רופא

פרופ' אלון הרשקו:       מה הן עמדות המוצא שלנו? אנחנו מודעים לגודל חשיבות התפקיד

פרופ' אלון הרשקו:  אנחנו הולכים להפקיד חיים של בני אדם בידי מקצוע חדש, בידי עוזרי רופא, ולכן לא נתפשר בשום דבר בנוגע להכשרה

פרופ' אלון הרשקו:  כולם חושבים שחולה בא וכל מה שהוא צריך זה תרופה, דימות וכו', אבל חולים צריכים אוזן קשבת, הם צריכים מישהו שיפזר את חוסר הוודאות שיש להם

פרופ' אלון הרשקו:  יש רעב גדול בשטח לעוזר רופא, כשעוזר רופא, צריך להבין, זה לא מהמקצועות שאנחנו מכירים עד היום

פרופ' אלון הרשקו:  אנחנו מכירים כל תפקיד כתפקיד סולו, אבל עוזר רופא זה תפקיד של עבודת צוות

פרופ' אלון הרשקו:  החשיבות והמהות של עוזר רופא זה שהוא מצטרף לצוות ומייעל את העבודה

פרופ' אלון הרשקו:  תוך כדי עבודת הוועדה דפקו על דלתנו גורמים שמאוד מאוד מחכים כבר לתפקיד הזה

פרופ' אלון הרשקו:  יושב ראש איגוד האונקולוגים, שהוא אדם מאוד יסודי ומאוד מרשים, אמר שעשה סקר וגילה שרופא אונקולוג מקדיש לחולה סרטן 87 דקות במשך שנה

פרופ' אלון הרשקו:  הרופאים האלה קורסים, העומס הוא עצום

פרופ' אלון הרשקו:  עוזר רופא מכיר את המחלות, מכיר את התרופות, יכול מאוד להקל על הצורך החשוב הזה

פרופ' אלון הרשקו:  לרופא יש פירמידה של משימות

פרופ' אלון הרשקו:  כמובן שבשביל מה שיש בראש הפירמידה צריך רופא, אבל יש עוד הרבה מאוד משימות שאפשר להכשיר מישהו ברמה גבוהה שיוכל לקחת אותן

פרופ' אלון הרשקו:       עכשיו בקצרה לגבי איך אנחנו רואים את כל התמונה

פרופ' אלון הרשקו:  לתמונה יש שלושה שלבים

פרופ' אלון הרשקו:  השלב הראשון זה מי הולך להיות מועמד לתפקיד הזה

פרופ' אלון הרשקו:  אורן הכניס אותנו למציאות שקיימת בארצות הברית, לכן אנחנו לא ממציאים שום דבר

פרופ' אלון הרשקו:  ניקח לתכנית הלימודים הזאת את הסטודנטים הטובים ביותר, הם יצטרכו להראות ציונים מאוד גבוהים במקצועות שנקראים קדם רפואה, Pre-Med, לעשות שיעורי בית מאוד טובים כדי שיהיו ראויים להיכלל בתכנית הזאת

פרופ' אלון הרשקו:  אנחנו ממליצים שהתכנית הזאת תתקיים בבתי הספר לרפואה

פרופ' אלון הרשקו:  יש לנו מערכת לימודית ברמה בינלאומית גבוהה בפקולטות לרפואה, בבתי הספר לרפואה

אוריאל בוסו: איפה אם לא שם?      

פרופ' אלון הרשקו: 	יכול להיות שבעתיד יהיו מוסדות אקדמיים נוספים שיוכיחו למל"ג שיש להם את כל המשאבים, את כוח האדם ואת השדות הקליניים לפתוח תכנית, ואז, אולי, יאשרו גם למוסדות שהם לא בתי ספר לרפואה

פרופ' אלון הרשקו:  זה כמו אצל אחיות שלימודי הסיעוד נמצאים במוסדות אקדמיים נוספים

פרופ' אלון הרשקו:  בשביל התפקיד יידרש תואר שני שהוא יותר קשה מהתואר השני הרגיל

פרופ' אלון הרשקו:  אלה יהיו שנתיים וחצי של לימודים שמתוכם תהיה שנה של לימודים עיוניים מאוד אינטנסיביים - ללמוד על מחלות, על תרופות, ביולוגיה, כל הדברים החשובים כדי לטפל, וכל השאר לימודים בשטח, במחלקות, במערכת הרפואית, במרפאות בקהילה, במחלקות בבתי חולים

פרופ' אלון הרשקו:  אתם יודעים שמי שעושה תואר שני מקבל לפעמים פטורים כי הוא למד חלק מהדברים בתואר ראשון

פרופ' אלון הרשקו:  פה אנחנו אומרים שאם יש כללים למתן פטורים, אותם פטורים לא יחולו על החלק הקליני

פרופ' אלון הרשקו:  אנחנו לא מוכנים שתהיה שום התפשרות על הלימודים בתוך השטח עצמו

פרופ' אלון הרשקו:  המורים שילמדו יהיו רופאים

פרופ' אלון הרשקו:  ההסתדרות הרפואית מברכת על זה שרופאים יהיו מעורבים בחינוך של עוזרי רופא, ועוזרי הרופא יהיו בהמשך מורים

אוריאל בוסו: 	רופאים פעילים?     

פרופ' אלון הרשקו: 	כן, אלה יהיו רופאים פעילים

פרופ' אלון הרשקו:  לימודי הרפואה מתחלקים לשלוש שנים מדעיות-עיוניות ולשלוש שנים קליניות

פרופ' אלון הרשקו:  משך הזמן פה יהיה יותר קצר אבל על אותו עיקרון

פרופ' אלון הרשקו:  המוצר שיצא וייקרא עוזר רופא יהיה ורסטילי, אפשר יהיה לקלוט אותו בכל מקום במערכת הרפואה, אם זה אצל רופא המשפחה, בחדר מיון, במחלקת יולדות וכו'

פרופ' אלון הרשקו:  כמו שרופא יוצא מבית ספר לרפואה ויכול להיקלט בכל מקום, כך גם עוזר רופא

פרופ' אלון הרשקו:  החוליה הראשונה זה מי המועמדים, החוליה השנייה היא תכנית הלימודים שתהיה ברמה גבוהה מאוד

פרופ' אלון הרשקו:  יהיה לא קל לעבור את התכנית הזאת, כי יהיו מבחנים של ידע ומבחנים על יכולות קליניות, גישה לחולה וכו'

פרופ' אלון הרשקו:  למרות שאנחנו ועדה של המל"ג לתכנית לימודים, הרחבנו את ההסתכלות וחשבנו מה קורה אחרי שיוצא עוזר הרופא, איך אנחנו מוודאים שהתפקיד הזה יהיה מוצלח

פרופ' אלון הרשקו:  כמובן שקודם כל נצטרך את התקנים, נצטרך שיקלטו אותם, אבל גם המקצועות הרפואיים השונים יצטרכו לדעת איך לקבל אותו

פרופ' אלון הרשקו:  ביום חמישי הזה הוזמנתי לדבר בפני ועד האיגוד לרפואה פנימית כדי שיתחילו לחשוב איך הם לוקחים עוזר רופא מהאוניברסיטה ומכניסים אותו לתוך מחלקה פנימית

פרופ' אלון הרשקו:  יכול להיות שזאת תהיה הטמעה דו שלבית

פרופ' אלון הרשקו:  מהנתונים בארצות הברית אנחנו יודעים שחצי שנה ראשונה עוזר רופא הוא מתלמד, הוא עדיין לא מאוד פרודוקטיבי, ורק אחרי שנתיים הוא משתלב לגמרי בצוות

פרופ' אלון הרשקו:  אנחנו בקשר עם האיגודים המקצועיים כדי לוודא שיהיה לנו איזה שהוא מודל יעיל להטמעה, שהשרשרת הזאת של הגיוס, ההכשרה וההטמעה תעבוד כמו שצריך

פרופ' אלון הרשקו:  מכיוון שאנחנו מכניסים מקצוע חדש למערכת הבריאות, צריך גם לוודא שלא מכניסים חוסר איזונים, לכן היה לנו מאוד חשוב לדבר עם פרופסור ציון חגי

אוריאל בוסו: 	הם יציגו פה את עמדתם

פרופ' אלון הרשקו: 	הוא בירך על התפקיד החדש

פרופ' אלון הרשקו:  הוא ירצה לקבל אותם כעמיתים, כחברים בהר"י, מתוך הגנה על מעמד הרופא     

אחמד טיבי: יש נכונות ללמד אותם בבתי ספר לרפואה?     

פרופ' אלון הרשקו: יש התלהבות, עד כדי כך שהיינו צריכים לעצור אנשים שרצו לבוא לוועדה כדי להגיד את דעתם

פרופ' אלון הרשקו:  ההתלהבות היא מקיר לקיר

אוריאל בוסו: מה לגבי התכנית, הסיליבוס?     

פרופ' אלון הרשקו: בחלק העיוני ילמדו מדעים רפואיים, פסיכולוגיה, התפתחות פסיכולוגית, פיזיולוגיה, פתולוגיה, את כל הדברים שרופא לומד, ובחלק הקליני הם יעברו בין מחלקות

פרופ' אלון הרשקו:  המחלקה הכי גדולה היא רפואה פנימית, אבל יש שם גם רפואת משפחה, נשים, ילדים וכו'

אוריאל בוסו: נרצה לקבל סקירה של עמוד על הפעולות שהרופא עושה ואיפה הסמכות של עוזר הרופא נגמרת

פרופ' אלון הרשקו: הקונספט שונה ממקצוע רגיל

פרופ' אלון הרשקו:  עוזר רופא הוא כלי קיבול שאנחנו ממלאים בסמכויות לפי הדיון בין הרופא הבכיר לבין עוזר הרופא

פרופ' אלון הרשקו:  עוזר רופא טוב יקבל הרבה סמכויות, מישהו שהוא קצת יותר הססן ופחות מיומן יקבל פחות סמכויות

פרופ' אלון הרשקו:  משרד הבריאות נותן לנו איזו שהיא מסגרת גדולה שאומרת שעוזר רופא, למשל, לא יוכל להיות מנתח ראשי

פרופ' אלון הרשקו:  בניגוד לרופא שיוצא מבית ספר לרפואה ויכול על פי חוק לנתח מוח, אצל עוזר רופא זה לא כך – הוא יצטרך להגיע למחלקה, לשבת עם המנהל או עם מי שאחראי, ולצאת עם הסכם של מה שמותר ומה אסור לו

פרופ' אלון הרשקו:  זו צורה אחרת של חשיבה, וזה מאוד יפה כי זה מותאם בין האמון שנוצר בין הרופא לעוזר הרופא

פרופ' אלון הרשקו:       בעניין מניעת הפרה של איזונים במערכת הבריאות דיברנו עם ד"ר שושי גולדברג ועם הנציגות של מערכת הסיעוד

פרופ' אלון הרשקו:  גם בדוח שלנו אנחנו מסבים את תשומת לב משרד הבריאות לכך שאסור שייווצר חוסר איזון עם הסיעוד, כי הסיעוד לכשעצמו הוא מקצוע עצמאי, חשוב ביותר, קריטי

פרופ' אלון הרשקו:       דיברנו פה על האם לקרוא למקצוע עוזר רופא או עמית רופא

פרופ' אלון הרשקו:  אני בעד לקרוא למקצוע עמית רופא, כי השם צריך להיות מכובד

פרופ' אלון הרשקו:  זה הביטוי שמשקף את המקצוע במקומות אחרים בעולם, מה שיכול ליצור הצטרפות לקהילה הבינלאומית של עוזרי הרופא

קטי קטרין שטרית: עמית נשמע טוב יותר, זה חבר

אוריאל בוסו: כשאתה אומר למטופל שעמית רופא מטפל במחלקה, הוא מבין שזה כמו רופא

פרופ' אלון הרשקו: אחד הדברים הקשים לנו, הרופאים, זה לצאת מהחלוק שלנו, להיכנס לפיג'מה של החולה ולראות את העולם

פרופ' אלון הרשקו:  ככל שיש מקצוע רפואי שנותן תשומת לב והקשבה, ככה החולים יותר אוהבים אותו

פרופ' אלון הרשקו:  החולים מאוד אוהבים את האחיות, הן אלו שנותנות להם את הסימפטיה ואת החמלה

פרופ' אלון הרשקו:  לעוזר רופא יהיה ידע ויכולות של רופא, אבל גם תהיה לו את תשומת הלב ואת החמלה שחולים צריכים, שזה הכי חשוב

אוריאל בוסו: עורכת הדין מלכה בורו, מנהלת האגף למשפט ומדיניות ציבורית, ההסתדרות הרפואית, בבקשה

מלכה בורו: שלום, תודה רבה

מלכה בורו:  ההסתדרות הרפואית בעד הסדרת המקצוע הזה

מלכה בורו:  מאוד מאוד חשוב לנו שהלימודים יהיו רציניים ביותר, תחת פיקוח, עם מעורבות של רופאים, עם מסלול אחיד ונוקשה, כדי שהאנשים שיצאו יוכלו לתפקד בצורה שהם צריכים לתפקד

מלכה בורו:  חשוב לנו שגם הרופאים יהיו מעורבים בהמשך מאחר ומדובר באנשים שכפופים להם בסופו של דבר

מלכה בורו:  אני חושבת שקודם צריך להסדיר את העיקרון ורק אחר כך אפשר לדבר על השם

מלכה בורו:  ההסתדרות הרפואית האמריקאית לא בעד השם "עמית רפואה", כי זה ייצור חוסר בהירות

מלכה בורו:  מאחר ופה בארץ כל המקצוע הזה הוא חדש לגמרי, אני חושבת שזו נקודה שצריך לתת עליה את הדעת

אוריאל בוסו: גבריאל רוזנפלד, יושב ראש איגוד עוזרי רופא בישראל, בבקשה

גבריאל רוזנפלד: לפני כשבע שנים נקראנו לדגל, משרד הבריאות חיפש אנשים שייקחו על עצמם את המשימה להיות פורצי הדרך כדי להתחיל את המקצוע החשוב שרבות נאמר עליו

גבריאל רוזנפלד:  נכנסנו מתוך שליחות גדולה לעבודה קשה, לא מוכרת לכל העובדים במערכת הבריאות שלא כל כך ידעו איך להתייחס, איך לקבל, איך להכניס אותנו כחלק מהמערכת, עם משכורת נמוכה, שעות עבודה רבות וקושי גדול למצוא את המקום שלנו תוך כדי תנועה

גבריאל רוזנפלד:  הבנו אז, ואנחנו מבינים עוד יותר היום לאור מה שד"ר ספי אמר בנוגע לדוח ה-OECD, שהמקצוע הזה לא פחות מאשר מציל את מערכת הבריאות

גבריאל רוזנפלד:  במשך שבע השנים האחרונות אנחנו עובדים בעיקר בחדרי מיון, במלר"דים ובמלר"דים של ילדים

גבריאל רוזנפלד:  קיימים כיום 110 עוזרי רופא שעברו שלושה סשנים של הכשרות של משרד הבריאות ובדקו לא פחות ממיליון וחצי חולים במערכת הבריאות בישראל

גבריאל רוזנפלד:  שערו בנפשכם ותנסו לתאר לעצמכם מי היה בודק את החולים האלה לולא הפרויקט הזה

גבריאל רוזנפלד:  עכשיו אנחנו עומדים בפני חקיקה שהיא אמנם סיומו של דבר אבל תחילתו של מסע מופלא שבו יוכלו להיות מוכשרים עוזרי רופא, עם ידע נרחב, עם סמכויות נרחבות, תחת פיקוח של רופא, בעבודה בכל האינסטנציות, כמו שהציג פרופסור הרשקו

אוריאל בוסו: ברגע שנעביר את החוק, מה יהיה המעמד של אותם עוזרי רופא שלמדו? האם הם כבר נכנסים?      

גבריאל רוזנפלד: אנחנו בסיומו של תהליך הצטרפות להר"י

גבריאל רוזנפלד:  עד היום רק איגודים של רופאים יכלו להצטרף להר"י, אבל עכשיו, בעקבות שינוי התקנון שלהם, גם אנחנו בתהליך הצטרפות להר"י, אנחנו ממש לקראת חתימה

גבריאל רוזנפלד:  הר"י ואנחנו, ברוך השם, הולכים יד ביד

גבריאל רוזנפלד:  המטריה של הר"י חשובה ומקצועית

גבריאל רוזנפלד:  נצטרך לתת את הדעת על מה עושים עם ה-110 עוזרי רופא שכרגע עובדים במערכת

גבריאל רוזנפלד:  מבחינתנו צריך לעשות שינוי או תיקון למה שנמצא בחוק

אוריאל בוסו: אתה בשיח עם משרד הבריאות?       

ד"ר ספי מנדלוביץ: התכנית שלנו היא להחיל הוראת מעבר לגבי אותם 110 אנשים, בעצם לתת להם את הסמכויות במקומות בהם הם עבדו, כאשר מי שירצה סמכויות במקומות אחרים, כמו מחלקה קרדיולוגית וכו', יצטרך לעשות איזה שהוא מסלול

אוריאל בוסו: נצטרך לתת לזה התייחסות

ד"ר ספי מנדלוביץ: אנחנו רואים אותם כדור המייסדים

גבריאל רוזנפלד:  	אני חושב שצריך למצוא את ההתאמה המתאימה, לא צריך תהליך מלא

גבריאל רוזנפלד:  אנחנו עובדים כבר שבע שנים, לכן אני חושב שאפשר להתייחס לזה כשדות קליניים ולתת את הפטורים

גבריאל רוזנפלד:  עוזר רופא איננו עוזר של הרופא, הוא מקצוע רפואי, מכובד, שעומד בפני עצמו, שמייצג ידע נרחב מאוד, יכולות רבות וסמכויות רבות

גבריאל רוזנפלד:  עוזר רופא זה פשוט שם, אבל גם אני חושב שעמית רופא זה שם יותר טוב

אוריאל בוסו: אריה הרשקוביץ, יו"ר איגוד הדימותנים הרפואיים בהסתדרות הכללית, בקשה

אריה הרשקוביץ: 	ב-2003 מישהי שלמדה ריפוי באמנויות בחו"ל הגישה בג"ץ כנגד מקצועות שאינם תואמים את המסלול האקדמי, ובאמת ב-2005 הפסיקו להנפיק תעודות

אריה הרשקוביץ:  אנחנו אחד המקצועות הוותיקים ביותר בתוך מערך הרפואה

אריה הרשקוביץ:  אני לא רוצה להתחיל לעשות תחרויות, אבל היום אנחנו בתקופה של רפואת מכשירים

אריה הרשקוביץ:  אני עובד של בילינסון במשך 40 שנה

אריה הרשקוביץ:  אם מדברים על שחיקה, אז אנחנו ברמת השחיקה הגבוהה ביותר, וצריכים לתת לזה פתרון

אריה הרשקוביץ:  תמוה בעיני שיש תכנית הסבה, זאת למרות שהייתה לי פגישה עם המנכ"ל הקודם שבה נאמר שיש שישה בתי ספר שצריכים לייצר עוד מפס הייצור כי אנחנו לפני ריסוק

אריה הרשקוביץ:  מערך הבריאות נמצא בדרך כלל במכון הדימות

אריה הרשקוביץ:  אם אנחנו מדברים על 2008, אז איפה היה משרד הבריאות, איפה היו כל הגורמים מאז שהייתה פה הצעה שמחייבת הסדרה?     

אוריאל בוסו: 	אנחנו נמצאים פה

אריה הרשקוביץ: 	הטכנולוגיה המתקדמת היום מרחיקה את הרופא רחוק מהדימותן שעובד עצמאית לחלוטין

אריה הרשקוביץ:  על פי הפיקסלים שהדימותן אוסף נקבעים גורלות של כל אחד, של כל המשפחה הקרובה

אריה הרשקוביץ:  אני מחבק את הטכנולוגים, אבל הטכנולוגים בחרו ללמוד הנדסה, טכנאות, הם אמורים לטפל במכונות

אריה הרשקוביץ:  חלק מהטכנולוגים, לצערי הרב, שנמצאו במכוני האיזוטופים מחוץ למערך הדימות, טיפלו באנשים

אריה הרשקוביץ:  האם כשאתה צריך רופא אתה הולך למוסך? התפקיד של הטכנולוג מאוד חשוב, אבל הדימותן הרפואי למד לטפל בחולים

אוריאל בוסו: 	מה אכפת לך מטכנולוגים רפואיים, תתעסק בדימות

אריה הרשקוביץ: 	בין כל יתר התפקידים שאנחנו עושים אנחנו גם עוזרי רופא, כי אנחנו גם בגילוי, גם במעקב וגם בטיפול

אריה הרשקוביץ:  רדיותרפיה ואונקולוגיה זה גם אנשים שלי, אני גאה לייצג אותם, והם המובילים, הטובים והראויים יותר מכל סקטור אחר

אריה הרשקוביץ:  מסלול הלימוד שלנו בעבר היה מסלול במדעי החברה והטבע

אריה הרשקוביץ:  יש היום אפשרות לטכנולוגים לעשות תכנית הסבה של שנה וחצי, להשלים את הלימודים שלהם

אוריאל בוסו: מר מישל סומך, דימותן רפואה ראשי, משרד הבריאות, בקשה

מישל סומך: 	אני רוצה להודות לכם שהזמנתם אותי לפורום החשוב הזה

מישל סומך:  אני הדימותן הרפואי הראשי של משרד הבריאות

מישל סומך:  אני מתעסק בתחום הדימות הרפואי מזה 31 שנה

מישל סומך:  רוב התפקידים שלי היו מינהלתיים-אדמיניסטרטיביים, כשבהתחלה עסקתי גם בקליניקה

מישל סומך:  בחמש השנים האחרונות אני משמש בתפקיד הזה במשרד

מישל סומך:  אנחנו במסגרת החוק הזה למדנו את התחום, הגדרנו לראשונה מה זה בכלל דימותנות רפואה

מישל סומך:  כשאנחנו מדברים על דימותנות רפואית, אנחנו מדברים על תהליך שבו אנחנו מפיקים דמות או איבר לצרכים רפואיים, לצרכים טיפוליים או לצרכים אבחוניים

מישל סומך:  אנחנו משתמשים בשלוש טכנולוגיות עיקריות, שזה קרינה מייננת, גלי קול או מגנט שמופנים כלפי אדם

מישל סומך:  זאת ההגדרה המדעית של תחום הדימות הרפואית

מישל סומך:  במדינת ישראל מתבצעות כשבע מיליון בדיקות דימות בשנה

מישל סומך:  כשאני מדבר על בדיקת דימות, אני מדבר על רנטגן קונבנציונאלי, אולטרסאונד, PET, MRI, CT והטיפולים באמצעות הקרנות

מישל סומך:  יש כ-1,300 עד 1,500 דימותנים רפואיים

מישל סומך:  אם תשאלו אותי למה הערכה הזאת, למה אין מספר מדויק, זה כי אנחנו לא יודעים כמה דימותנים יש בארץ

מישל סומך:  אני כרגולטור לא יכול לתכלל את התחום הזה בראייה עתידית מבלי שאני יודע כמה אנשי מקצוע קיימים במדינת ישראל

אוריאל בוסו: איך אנחנו ביחס למדינות ה-OECD מבחינת מספרי הבדיקות?      

מישל סומך: השימוש בבדיקות דימות הוא מאוד מאוד גבוה

מישל סומך:  70% מהמטופלים שמגיעים לחדר מיון מבצעים בשלב כזה או אחר בדיקת דימות, כאשר בכל שלב מהבירור הרפואי שלהם לאחר מכן הם יזדקקו לשירות דימות כזה או אחר

מישל סומך:  תחומי הדימות הרפואיים נמצאים בכ-30 בתי חולים וב-343 מכונים בקהילה

מישל סומך:       	התחילו ללמד דימות רפואית מיד אחרי קום המדינה בלימודי תעודה של שנתיים

מישל סומך:  מ-1987 עד לפני כשנה הלימודים היו אקדמיים, כאשר בבר אילן העניקו תואר ראשון במדעי החיים והחברה

מישל סומך:  אחרי הרבה מאוד עבודה שלנו מול המל"ג ומול מוסדות האקדמיה, מדינת ישראל הקימה באוקטובר האחרון שלושה מוסדות שמעניקים B

מישל סומך: Sc ב-Medical Imaging, וזה בדומה להכשרות שמתקיימות באירופה, באוסטרליה ובארצות הברית

מישל סומך:  כמו שאמרו כאן לפניי, עד 2005 משרד הבריאות העניק תעודת הכרה במעמד לכל מי שסיים את לימודי הדימות שלו

מישל סומך:  החל מ-2005, בעקבות איזה שהוא בג"ץ, משרד הבריאות חדל מלהעניק את זה, כשמאותו רגע התחילו להיכנס לתוך התחום הזה הרבה מאוד אנשים עם הכשרה חסרה, לקויה או בלי הכשרה בכלל

מישל סומך:  בשנת 2008 הכניסו לחוק כמה וכמה מקצועות ולא את מקצוע הדימות

מישל סומך:   לפודיאטריה, שזה טיפול בציפורניים חודרניות, צריך רישיון במדינת ישראל, אבל בשביל להפעיל מכשיר MRI או מכשיר CT לא צריך רישיון

אוריאל בוסו: 	גם כירופרקטיקה תוקן, אבל תקנות לא נתנו מאז

מישל סומך: 	מי שמפעיל מכשיר PET MR שעולה 24 מיליון שקל לא צריך היום רישיון והכשרה מתאימה,  ואת זה צריך לתקן

מישל סומך:  כשהמנכ"ל שאל אותי למה אנחנו צריכים להסדיר את המקצוע הזה הרי יש הרבה מקצועות לא מוסדרים, הצגתי לו את רשימת הטיעונים המאוד הגיוניים לכך שזה היה צריך להיות כבר מוסדר מאתמול

מישל סומך:  הנזק שדימותנים רפואיים יכולים לגרום בלי הכשרה והשכלה מתאימה הוא גם בלחשוף את הציבור לקרינה מייננת וגם בכך שהאיכות של הבדיקות היא משמעותית יותר נמוכה לרדיולוג מאשר מטפל שיודע מה הוא מחפש, איזה פרוטוקול של בדיקה הוא מבצע

מישל סומך:  יש לנו משמעויות מאוד גדולות בתחום ניהול הסיכונים, אנחנו מקרינים נשים אחרי טיפולי פוריות, נשים בהיריון וילדים שאנחנו צריכים לדעת איך להגן עליהם במהלך הבדיקה או אם בכלל לבצע להם את הבדיקה

מישל סומך:  כרגולטור יש לי קושי באכיפה

מישל סומך:  כשאני מגיע לביקורות בבתי חולים ובמכונים קהילתיים, אני לא יכול להטיל שום סנקציה כי המקצוע שלי לא מוסדר בחוק

מישל סומך:  המעסיקים יודעים את זה כשאני מגיע אליהם

מישל סומך:  אני לא יודע מה היקף העוסקים במקצוע הזה

מישל סומך:  יש הרבה סטודנטים שאחרי שנה ראשונה עוזבים את האוניברסיטה, לא מחכים לקבל תעודת סיום והולכים לעבוד במכונים פרטיים

מישל סומך:  הם לומדים את הרנטגן הקונבנציונאלי בצורה כזו או אחרת ומתחילים לעבוד

אוריאל בוסו: 	נגעת בנקודה קצת כואבת, כי שפתחו את המכשירים במרפאות שיניים ודיברו על אכיפה, על מעקב ועל פיקוח, ראו שהנושא הזה פרוץ לחלוטין

אוריאל בוסו:  זה דיון בפני עצמו שצריך לעשות

מישל סומך: 	חבר הכנסת בוסו, אתה צודק

אוריאל בוסו: 	זה פרוץ לחלוטין

אוריאל בוסו:  דיברנו על זה שבצד זה שאנחנו נותנים רישיונות גם צריך את הפיקוח

אוריאל בוסו:  אין את הפיקוח, זה נהיה שוק פרוץ

מישל סומך: 	כשאני מגיע לבקרה אין לי שום יכולת לאכוף את המנדט שלי

מישל סומך:  אני רואה מזכירות רפואיות מפעילות מכשירי CT

מישל סומך:  כשאני פונה למנהל המכון ושואל אותו למה המזכירה מפעילה, הוא אומר לי שמכיוון שהסייעת של הרופא שינים לא הגיעה וחבל לו על הלקוחות אז הוא נותן למזכירה להפעיל את ה-CT

מישל סומך:   כשאני שואל את המזכירה למה למטופל אין חלוק שיגן עליו, היא פשוט לא יודעת על מה אני מדבר, ולי אין שום דרך לאכוף את זה כי בשם חוק יסוד: חופש העיסוק כל אחד יכול להפעיל מכשיר CT

אוריאל בוסו: אנחנו נדבר על זה בהמשך

מישל סומך: ההמלצה של מבקר המדינה וועדת הבריאות ב-2008 הייתה להסדיר את המקצוע

מישל סומך:  אנחנו לא יושבים היום ליד הרדיולוגים

מישל סומך:  לדימותן רפואי שמבצע בדיקה בשעה 02:00 בלילה במכשיר MRI אין רופא צמוד שהוא יכול להתייעץ איתו

אוריאל בוסו: אז מה זה טלרדיולוגיה?      

מישל סומך: 	טלרדיולוגיה זה פענוח מרחוק

מישל סומך:  בעולם הדיגיטלי מבצעים בדיקה ואחרי יומיים הרופא יכול לשבת אצלו בבית, במשרד או בבית חולים ולפענח את הבדיקה מרחוק

אוריאל בוסו: מה עיקרי הצעת החוק?     

מישל סומך: 	הדבר הראשון שעשינו זה הגדרנו מה זה העיסוק הזה, מה זה בכלל דימותנות רפואית

מישל סומך:  הלכנו למקורות האירופאיים, הוצאנו את ההגדרות של המקצוע הזה משם והתאמנו את זה לארץ

מישל סומך:  קבענו מה הם תנאי הכשירות בשביל רישיון לדימותן רפואי, מה הכשירות האקדמית שאנחנו דורשים ומה הכשירות הקלינית

מישל סומך:  כתבנו שאנחנו דורשים כ-1,290 שעות קליניות בשמונה תחומי דימות שונים

מישל סומך:  דרך אגב, זו כמות ההכשרה הקלינית הכי ארוכה מבין מקצועות הרפואה

מישל סומך:  בתוך הצעת החוק הגדרנו איזה פעולות רשאי לבצע אך ורק דימותן רפואי, שזה ייחוד הפעולות וייחוד העיסוק

מישל סומך:  הפרק הכי מורכב שהקדשנו לו הכי הרבה זמן זה סוגית הוראות המעבר, מה אנחנו עושים עם דור המדבר, עם דור הביניים שמאז 2005 נכנס לתחום, עוסק בו בפועל בלי השכלה ראשונית מתאימה

מישל סומך:  בתוך הוראות המעבר נתנו את הדעת לכל אלה שכבר עוסקים במקצוע הזה, לאיך אנחנו מרשיינים אותם בדיעבד בהתאם לניסיון שלהם בתחום שבו הם עוסקים

אוריאל בוסו: עמרי גולן, הלשכה המשפטית במל"ג, בקשה

מאי גולן: 	כל מה שנוגע להצעת החוק הממשלתית שעוסקת בהסדרת העיסוק של עוזר רופא ודימותנות רפואית נמצא בסמכותו של משרד הבריאות

מאי גולן:  הנוסח תואם איתנו בכל ההיבטים שנוגעים לסמכותה של המל"ג ואין מניעה לקדמו

מאי גולן:  חשוב להדגיש שתחום הרנטגנאות לא הוכר במל"ג כתחום שמתאים למתן תואר אקדמי, לכן יש קושי לדרוש בחוק, כמו שהצעות החוק הפרטיות דורשות, תואר ברנטגנאות כתנאי לרישוי מקצועי

מישל סומך: יש שלושה מוסדות אקדמיים שמלמדים כרגע תואר

מאי גולן: 	דימות רפואית, לא רנטגנאות

מאי גולן:  בחוק כתוב תואר ראשון ברנטגנאות ודימות

מאי גולן:  אין תואר ראשון ברנטגנאות מבחינתנו

אוריאל בוסו: 	אז תתקנו את זה לדימות

מאי גולן: המל"ג העניקה אישור לשלושה מוסדות להשכלה גבוהה לפתוח תכניות לימודים לתואר ראשון בדימות רפואי, כשהאישור הזה עוד לא מהווה אישור להענקת תואר

אתי לבני: 	ככל שיידרש תואר אקדמי כתנאי לרישוי של טכנולוג רפואי, כך יהיה מקום לקדם תואר כזה

אתי לבני:  מל"ג תוודא שההכשרה של הסטודנטים בתכנית הלימודים של עוזרי הרופא אכן יקבלו את כל הכישורים הקליניים שמתאימים למשימות ולעיסוק בתפקיד

אוריאל בוסו: ד"ר זיו פז, ראש אגף טכנולוגיות רפואיות, שירותי בריאות כללית, בקשה

ד"ר זיו פז: 	בתור ראש אגף טכנולוגיות רפואיות בשירותי בריאות כללית אני אחראי על כל תחום הדימות בכללית

ד"ר זיו פז:  אני אחראי על סקטור הדימותנים, על סקטור הטכנולוגים הרפואיים ועל כל הפעלת מכוני הדימות של הכללית

ד"ר זיו פז:  אני מברך על היוזמה הברוכה להסדרת מקצוע הדימתנות הרפואית, זה מבורך ביותר, אבל זה שאין דימותנים רפואיים בכמות מספקת במדינת ישראל משפיע על הפעלת המכונים ועל זמינות השירותים

ד"ר זיו פז:  לפני כשנה הוצאו 28 מכשירים מיוחדים שצריך מישהו שיפעיל אותם

ד"ר זיו פז:  לנו בכללית יש 110 תקנים פנויים כרגע, והמצב זהה בכל מערכת הבריאות בישראל

ד"ר זיו פז:  אחד הדברים שהתפתח בשנתיים האחרונות זה הסבה לדימותנים רפואיים

ד"ר זיו פז:  גם בסיעוד היו תכניות להסבה, מה שהציל את מערכת הבריאות

ד"ר זיו פז:  לפני שנתיים משרד הבריאות התחיל ביוזמה ברוכה, ואני מברך על כך, בכך שהוא פתח תכנית הסבת אקדמאיים באחד מבתי הספר

מישל סומך: 	חצי מהסטודנטים מתכנית ההסבה הלאומית של מדינת ישראל מגיעים לבתי החולים של כללית

ד"ר זיו פז: 	זה לא פותר את הבעיה

אוריאל בוסו: אם יש בית ספר קיים שמכשיר, אסור לצמצם את זה

ד"ר זיו פז: 	בישראל יש שישה בתי ספר, כאשר ארבעה מהם הם של משרד הבריאות

ד"ר זיו פז:  יש לציין שבית הספר בשיבא נסגר ונפתח לפני ארבע שנים

ד"ר זיו פז:  פתחנו תכנית זהה לחלוטין לתכנית ההסבה

ד"ר זיו פז:  אגב, כשהתבקשנו להגיש הצעה לפתיחת תכנית הסבה, בסוף בחרו בתכנית של שיבא

ד"ר זיו פז:  פתחנו את המחזור הראשון בהצלחה רבה

ד"ר זיו פז:  אנחנו לא צריכים להיות חכמים בדיעבד אם אפשר להסדיר מלכתחילה שכל בית ספר לדימות שמוכר במדינת ישראל יוכל לפתוח תכנית הסבה לפחות אחת לשנה

ד"ר זיו פז:  אפשר להגביל את כמות המשתתפים אם אתם לא רוצים להציף את השוק, אבל אנחנו רחוקים מכך, אנחנו רחוקים מהצפת השוק

ד"ר זיו פז:  אני מברך על האקדמיזציה, אבל תכנית האקדמיזציה האריכה לשלוש וחצי שנים את ההכשרה משלוש שנים, העלתה את סף הקבלה, מה שיגרום לכך שנראה שינוי במציאות רק בעוד שלוש וחצי שנים

מישל סומך: ד"ר פז, אתה אומר דברים לא נכונים

אוריאל בוסו: כמות הנרשמים לא מימשה את - -     

מישל סומך: בשנת 2021 נרשמו 75 סטודנטים, בשנת 2022 נרשמו 131 סטודנטים

ד"ר זיו פז:    נכון, אבל הרחבתם את זה מתכנית אחת לשלוש תכניות

ד"ר זיו פז:  אמנם עליתם בפחות מ-50% בכמות הנרשמים, אבל זה לא פוגש את המחסור העצום במערכת הבריאות

ד"ר זיו פז:  לי יש אחריות, והאחריות שלי היא שמטופלי מדינת ישראל יקבלו זמינות גבוהה של מכשור רפואי - בשביל זה אני צריך דימותנים

ד"ר זיו פז:  האחריות של משרד הבריאות היא לאפשר הכשרת מוסדות ראויים לכך

מישל סומך: הכשרה נכונה והכשרה מתאימה

ד"ר זיו פז: איך הכשירו אותך?     

מישל סומך: קפלן הכשיר אותי במסגרת אוניברסיטת בר אילן, לא במסגרת תכנית של 18 חודשים

אוריאל בוסו: אני שומע פה ביקורת על עצם הלימודים ועל הסיליבוס שאנחנו בוודאי לא מעוניינים לצמצם

אוריאל בוסו:  נצטרך להתייחס לסעיף הזה, הוא צריך לעבור איזה שהוא ליטוש

אוריאל בוסו:  שלומי מרום, יו"ר חטיבת הטכנולוגים הרפואיים, הסתדרות ההנדסיים, בקשה

שלומי מרום: 	שלום ותודה רבה

שלומי מרום:  זאת התרגשות עצומה לנציג של טכנולוגים רפואיים להופיע פה מול כולכם

שלומי מרום:  אנחנו מדברים על מקצוע שדוהר בדהירה מטורפת קדימה

שלומי מרום:  בכל טכנולוגיה חדשנית הפנייה היא מיד לטכנולוגים הרפואיים

שלומי מרום:  אם מתעסקים בדימות, ברור לגמרי ששליש מתוך הטכנולוגים הרפואיים הם דימותנים – מדובר על 900 אנשים שמתעסקים בדימות

שלומי מרום:  המיוחדות בדימותנות של הטכנולוגיים הרפואיים היא שלא מדובר בבדיקה ושיגור בפס רחב, אלא בבדיקה, בפענוח, ברישום של הפענוח, בקריאה לרופא, בישיבה עם הרופא על כל חולה

שלומי מרום:  זאת האמת באולטרסאונד נשים, זאת האמת באקו לב, זאת האמת בכלי דם

שלומי מרום:  אי אפשר לדון על חולה בלי חוות הדעת של הטכנולוגית הרפואית

שלומי מרום:  התחברתי מאוד לדיון על עוזרי רופא

שלומי מרום:  אם מישהו צריך עזרה ממני בנושא של עוזרי רופא, הוא יכול לגשת אלי, אני אספר לו המון על עוזרי רופא

שלומי מרום:  המקצוע שלנו הוא יד ימינם של הרופאים

שלומי מרום:  בגלל מצוקת הרופאים קם המקצוע הזה

שלומי מרום:  כשמכניסים קוצב, כשמפעילים אקמו, כשמחברים מכונת הנשמה, מתייעצים עם הטכנולוגית הרפואית

שלומי מרום:  אי אפשר לזוז בלעדיה, הרופאים תלויים בה

שלומי מרום:  הכשרת הרופאים המתמחים במקצועות הדימות נעשית על ידי הטכנולוגים הרפואיים

שלומי מרום:  הטכנולוגית הרפואית מדריכה את הרופא המתמחה איך לבצע את האולטרסאונד

אוריאל בוסו: אתה יכול להגיד לנו כמה דימותנים וכמה טכנולוגים רפואיים יש?     

שלומי מרום: 	בתל השומר יש 190 טכנולוגים רפואיים

שלומי מרום:  אנחנו גדלים ב-15% כל שנה

אוריאל בוסו: כמה פעולות אתם עושים היום?     

שלומי מרום: 	אני לא רוצה לזרוק מספרים סתם

שלומי מרום:  אנחנו תלויים מאוד ברופאים, בזמינות שלהם

שלומי מרום:  העבודה היא כתף לכתף

שלומי מרום:  כל בדיקות האקו במיון ובמחלקות נעשות על ידנו

אוריאל בוסו: 	טכנולוג רפואי הוא מפענח טכני במובן זה שהוא יודע להביא את התמונה - אין לו מבט רפואי

שלומי מרום: 	רפואי לגמרי, קליני לחלוטין

שלומי מרום:  ההכשרה למקצועות הדימות של הטכנולוגים הרפואיים היא 10 חודשים שכוללים כ-1,500 שעות על מקצוע אחד, על תחום אחד

שלומי מרום:  בנינו את הסיליבוס החדש שלנו בכל מכללות ההנדסים במדינת ישראל כך שבכל מקצועות הדימות חייבים התנסות של 10 חודשים, 40 שעות שבועיות

שלומי מרום:  במקצועות אחרים, כמו אקמו, צריך עוד שלוש שנות התמחות

שלומי מרום:  ההתנסות הקלינית של הטכנולוגים הרפואיים בדימות היא ארוכה

שלומי מרום:  צריך לחשוב על העניין הפענוחי

שלומי מרום:  הדי

שלומי מרום:  אן

שלומי מרום:  איי של הטכנולוגים זה לפענח, ואת הדבר הזה אי אפשר לעצור

אוריאל בוסו: אהובה בירנבאום, טכנאית ראשית, קופת חולים מאוחדת, בקשה

אהובה בירנבאום: 	תודה רבה, זכות גדולה לייצג פה את הטכנולוגים הרפואיים

אהובה בירנבאום:  אנחנו הקו הראשון ברפואה בישראל

אהובה בירנבאום:  אני חושבת שכל אחד בשולחן וכל אחד במדינת ישראל נתקל בטכנולוגים הרפואיים

אהובה בירנבאום:  בבתי חולים, בקהילה, בכל מקום אנחנו נמצאים

אהובה בירנבאום:  במאוחדת מבוצעות מעל מיליון בדיקות בשנה על ידי טכנולוגים רפואיים

אהובה בירנבאום:  אני מעל 30 שנה טכנאית אולטרסאונד

אהובה בירנבאום:  אנחנו מכשירים את הטכנאיות ואת הצוות שלנו עם הרבה יזע ודמעות, כי אנחנו באמת רוצים להביא את רמת הבריאות הכי טובה שאנחנו יכולים להביא למדינת ישראל

אהובה בירנבאום:  אנחנו מבקשים שגם יקשיבו לצד שלנו, שלא ייקחו משהו ששייך לנו וינסו להעביר את זה לאיזה שהוא סקטור אחר

אהובה בירנבאום:  אנחנו מעל ל-30 שנה בתפקיד ומבקשים שתהיה הסדרה לתפקיד שלנו, שתהיה הכרה במעמד התפקיד שלנו

אהובה בירנבאום:  לי הייתה הכרה במעמד, היה לי מספר רישיון, אבל הוא נלקח ממני

אהובה בירנבאום:  אנחנו עובדים שנותנים את הנשמה שלנו

אהובה בירנבאום:  בקורונה עבדנו 24/7 כדי להציל את כולנו, את כל בני המשפחה שלנו

מואנס שלבי: 	דווקא הטכנולוגים הרפואיים קיבלו על הדימות במכונים לרפואה גרעינית הרבה יותר ממה שקיבלו הרנטגנאים

מואנס שלבי:  הרנטגנאים למדו רק רנטגן - אנחנו למדנו רפואה גרעינית

מואנס שלבי:  הרנטגנאים הכניסו אותנו לסכסוך הזה ברגע שנוצר מכשיר ה-PET CT

מואנס שלבי:  את יותר ממחצית ממכוני האיזוטופים, שזה הSPECT-CT וה-PET-CT, מפעילים טכנולוגים רפואיים

מואנס שלבי:  משרד הבריאות כפה על הטכנולוגים הרפואיים שממשיכם לעבוד לעבור קורס PET-CT במשך שנה שלמה ברמב"ם, סיליבוס של משרד הבריאות

מואנס שלבי:  איישנו את מכוני הרפואה הגרעינית במשך 30 שנה, כשכל הסיפור הזה יצא לאור רק כשנוצר מכון ה-PET-CT

מואנס שלבי:  אני רוצה לשאול את הרנטגנאים שפה אם הם יודעים מה ההבדל בין ה-SPECT-CT ל-PET-CT

מואנס שלבי:  אין שום הבדל, גם ב-SPECT-CT יש קרינה CT וגם ב-PET-CT

אוריאל בוסו: עורכת הדין נעה בן שבת, בבקשה

נעה בן שבת: 	רציתי להזכיר כמה שאלות שעלו בעקבות הדיון

נעה בן שבת:  מישל סומך הזכיר את הנושא של חופש העיסוק וההצדקות לקביעת ההגבלות על העיסוק, שזה משהו שצריך ללוות אותנו במהלך הדיונים

נעה בן שבת:  החוק להסדרת העיסוק במקצועות הבריאות עוסק במקצועות אקדמיים

נעה בן שבת:  יכול להיות שצריך מסגרת אחרת למקצועות שאין בהן הכשרה אקדמית, אבל זו כרגע המסגרת שבה אנחנו עוסקים

נעה בן שבת:       	לגבי מקצוע עוזר הרופא צוין פה שמותר לו לעסוק במקצועו רק אם הוא קיבל הרשאה

נעה בן שבת:  יש לנו פה שני שלבים, גם את העיסוק וגם את ההרשאה

נעה בן שבת:  לגבי התואר הראשון נאמר פה כמה פעמים שמדובר דווקא במקצועות קדם רפואיים, אבל לא זה מה ששמענו, לא זה מה שמופיע בהצעת החוק

נעה בן שבת:  כדאי לברר על איזה תואר ראשון מדובר, ואולי לתת ביטוי בהצעת החוק גם לעובדה שמדובר על הרבה מאוד שדות קליניים

נעה בן שבת:   אנחנו מדברים, כמו שהוזכר פה, על מקצוע שהוא עדיין לא מקצוע מבוסס בישראל

נעה בן שבת:  זה לא מקצוע שאדם נכנס למערכת ויודע מה הוא עושה, לכן זה דבר שמחייב אותנו לדעת מה סוג הפעולות

נעה בן שבת:  מישהו הזכיר פה שאבחון מבצע רק הרופא, אבל אנחנו מבינים מתוך הצעת החוק שאבחון ייעשה גם על ידי עוזר רופא או מקצועות אחרים

נעה בן שבת:  צריך ללמוד ולהבין בדיוק איפה ההבחנה

נעה בן שבת:  דיברו פה על העומס שהוא המצדיק את הפעולה, רק דילגו על השאלה מדוע מכניסים מקצוע אחר, מקצוע חדש, ולא מכניסים רופאים

נעה בן שבת:  שמענו ממר ברקוביץ על פיקוח צמוד, על כך שהרופא נמצא צמוד, בחדר ליד, שעוזר הרופא עובד כחלק מצוות, אבל הצעת החוק לא נותנת לזה ביטוי

נעה בן שבת:  אם לכך אנחנו הולכים, צריך לתת לזה ביטוי בהצעת החוק

נעה בן שבת:  דובר פה על תנאי העבודה

נעה בן שבת:  הוזכר פה היום שהם לא עושים תורנויות אלא עובדים חמישה או יותר ימים בשבוע

נעה בן שבת:  דובר כאן על שאלת האופק, על איזה אופק עומד בפני המקצוע הזה, בפני האנשים שיהיו במקצוע הזה, מה אפשרויות הקידום שלהם

נעה בן שבת:  נושא שהזכירו פה הרבה פעמים הוא הנושא של איכות הטיפול והבטיחות

נעה בן שבת:  הזכיר המשנה למנכ"ל בתחילת הדברים שהוא הגיע ולא היו רופאים במחלקה

נעה בן שבת:  צריך לזכור שהמצב שאין רופאים במחלקה יישאר

נעה בן שבת:  הזכיר ד"ר ברקוביץ שהפריפריה היא זאת שתהנה מעוזרי הרופא

נעה בן שבת:  המשמעות של זה יכולה להיות שלא יהיו בפריפריה רופאים אלא רק עוזרי רופאים

נעה בן שבת:  צריך לראות בדיונים איך אנחנו מונעים מהפריפריה להיפגע כתוצאה מכך

אוריאל בוסו: 	אני חושב שאחרי הדיון היום עוד יותר מבינים עד כמה הוא היסטורי וחשוב למערכת הבריאות במדינת ישראל

אוריאל בוסו:  ראינו רק בשבוע שעבר את הדוח של ה-OECD ביחס למצב הרופאים, לכן אנחנו פועלים בכמה זירות וחזיתות בשביל לוודא שלא נהיה בקריסה

אוריאל בוסו:  אנחנו יודעים את צפי הפרישה של הרופאים, את הגילאים, לכן היום הוא חשוב והיסטורי

אוריאל בוסו:       הוועדה מבקשת להודות לכל המשתפים בדיון

אוריאל בוסו:  לגבי עוזר רופא או עמית רופא הוועדה מבקשת מהמל"ג: 1

אוריאל בוסו:  להגיש לוועדה תכנית הכשרה מלאה המתוכננת לעוזר רופא מבחינת הסיליבוס והתכנית העיונית 2

אוריאל בוסו:  הוועדה מבקשת ממשרד הבריאות לשבת עם איגוד עוזרי הרופא על מנת להכין כבר כעת תכנית הכרה בהעסקה ובהכשרה של עוזרי הרופא הפועלים כיום, והשלמה במידת הצורך לנושאים נקודתיים ככל שיש צורך

אוריאל בוסו:       לגבי הדימותנים הרפואיים הוועדה מבקשת ממשרד הבריאות לבחון את בקשת הוועדה לאפשר את השמת הדימותנים והכשרת הדימותנים לא רק במרכז ההכשרה של משרד הבריאות בשיבא אלא גם במקומות הלימוד הפועלים כיום שלא במסגרת משרד הבריאות

אוריאל בוסו:      לגבי הטכנולוגיים הרפואיים נפנה למנכ"ל משרד הבריאות, לד"ר מנדלוביץ, ולראש החטיבות הטכנולוגיות במשרד הבריאות על מנת שיציגו לנו תכנית - כמובן תוך התאמה מקצועית למה שצריך - כדי שלא נשב עכשיו, נעשה חוק ועוד כמה שנים נגיד: חבל שלא הסדרנו את זה אז בחוק

אוריאל בוסו:   
     אנחנו נקבע דיון המשך ככל שיתאפשר

אוריאל בוסו:  אנחנו מעוניינים לקדם את החוק בשביל שבמושב הזה הוא יסתיים

אוריאל בוסו:  נשמח, ולא רק במסגרת דיוני הוועדה, שהגורמים הנוספים, אם זה ההסתדרות, הר"י, המל"ג, קופות החולים, איגוד הטכנולוגים ועוד גופים ישלחו לנו את ההתייחסויות, כדי שהצוות המשפטי והמקצועי יסנכרן ויעלה את זה ככה שנוכל להגיע לדיונים בוועדה כשההערות יהיו כבר מוטמעות בנוסח ונגיע לתוצאות

אוריאל בוסו:  תודה רבה, ישיבה זו נעולה