ועדת המדע והטכנולוגיה, כנסת 25, פרוטוקול מספר 16, 2023-06-13 00:00

איימן עודה: שלום לכולכם אנחנו מתחילים, זה דיון משותף ביוזמת חברת הכנסת נעמה לזימי וביוזמתי

איימן עודה:  אני חייב לומר שחבר הכנסת, ד"ר יאסר חוג'יראת, גם הגיש בקשה בנושא מספר פעמים, לכן מבחינתנו אתה לגמרי שותף ביוזמה ותדבר אחרי חברת הכנסת נעמה לזימי

איימן עודה:       חברים וחברות, האוכלוסייה שלנו, כלומר האוכלוסייה הערבית, נמצאת ב-20 השנים האחרונות במצב מורכב

איימן עודה:  מצד אחד יש כישלון – כישלון צורם, כישלון קשה מאוד, אפילו כישלון מדמם –  וזו הפשיעה בקרב האוכלוסייה הערבית

איימן עודה:  מהצד השני יש הצלחה מסחררת ברמה של הלימודים, הסטודנטים באוניברסיטאות הם יותר מהאחוז שלנו מכלל האוכלוסייה, כך גם בצוותים הרפואיים בבתי החולים ובהייטק

איימן עודה:  ההצלחה היא בעיקר מבורכת, יחד עם זאת אני חושב שצריך לשים לב לפער החברתי הנפער בתוך החברה עצמה, בתוך האוכלוסייה הערבית עצמה

איימן עודה:       אני זוכר תקופות

איימן עודה:  כשהיינו ילדים כולנו היינו דומים אחד לשני, דומים בהוויה החברתית- תרבותית: ראינו את אותם הסרטים; שמענו את אותה המוזיקה; היינו לבושים אותו הדבר; האוכל שמביאים לבית הספר היה דומה לחלוטין, אנשים מאותה השכבה בכל הרמות

איימן עודה:  ב-20 השנים האחרונות יש פער הולך וגדל

איימן עודה:  ההצלחה מבורכת, אנחנו רוצים לדבר עליה והיא עשויה להשליך לטובה גם ברמה של תיקונים בקרב יתר החברה

איימן עודה:  יחד עם זאת, צריך לשים לב לפערים החברתיים-כלכליים ההולכים וגדלים בתוך החברה שלנו

איימן עודה:       דרך אגב, גם האלימות היא בדרך כלל לא עניין של עוני או עושר אלא בעיקר עניין של פערים כלכליים

איימן עודה:  אם מדובר ברמה הכלכלית, היינו הכי עניים בשנות ה-50 וה-60 ולא הייתה פשיעה

איימן עודה:  היינו הכי עניים כי היה ממשל הצבאי בשנות השבעים, היינו עניים אבל לא הייתה פשיעה

איימן עודה:  ברמה הכלכלית, אם צריך לשים את האצבע במקום מסוים, המקום הוא הפערים הכלכליים וזה הולך וגדל

איימן עודה:       פה אני רוצה להביע ביקורת גם לגבי תוכניות ממשלתיות, שיש בהן הרבה היבטים טובים

איימן עודה:  למשל, 922 הייתה נקודת מפנה במובן הזה

איימן עודה:  יחד עם זאת, אם הממשלה מחפשת כסף טוב לאוצר, כלומר כסף שחוזר מהר לאוצר, בלי לחשוב על הסוגיות החברתיות – למה אין בתי חולים? כי זה לא כסף טוב; למה אין לגמלאים? כי זה לא כסף טוב; למה אין לשכבות מוחלשות? כי זה לא כסף טוב – בהייטק שמחזיר מיסים הכי מהר שיש, כן להשקיע

איימן עודה:  לכן צריך לשים לב לעניין הזה בשביל שנהיה חברה שהיא כמה שיותר שוויונית וסולידרית

איימן עודה:  זה מה שצריך להיות

איימן עודה:       הצעירים הערבים בגילאים 18 עד 24 מהווים שליש מאוכלוסיית הצעירים בישראל

איימן עודה:  שליש מתוכם נמצאים בחוסר מעש, כלומר אינם עובדים או לומדים

איימן עודה:  שליש מהצעירים שלנו לא עובדים ולא לומדים

איימן עודה:  במקביל לעלייה במספר הצעירים הערבים חסרי המעש נרשמה עלייה של 50% בשיעור הפשיעה בקרב צעירים ערבים, מ-0

איימן עודה: 1% תיקים לנפש ב-2010 ל-0

איימן עודה: 15% ב-2021, כלומר גידול של כ-6,000 תיקים

איימן עודה:  זאת ועוד, נמצא כי 50% מהגברים הערבים הצעירים שהועמדו לדין ב-2017 היו חסרי מעש

איימן עודה:  50% היו חסרי מעש

איימן עודה:      מהצד השני, בתעשיית ההייטק אלו הן מילות המפתח: עושר, הזדמנויות, פיתוח

איימן עודה:  יותר מ-50% מהייצוא הישראלי הוא מתעשיית ההייטק וכרבע מהכנסות המדינה ממסים ישירים מגיע מהתעשייה הזו

איימן עודה:  השכר הממוצע במשק ב-2023 הוא יותר מ- 12,000 שקלים, השכר הממוצע בהייטק ב-2023 הוא יותר מכפול מהסכום הזה וחצה את רף ה-30,000 שקלים

איימן עודה:       המצב הזה הוא אבסורד

איימן עודה:  מצד אחד, תעשייה מצליחה ועשירה שהיא הקטר של הכלכלה בישראל

איימן עודה:  מהצד השני, קהילה מדממת השקועה במעגל של עוני ופשיעה

איימן עודה:  בחברה הערבית יש פוטנציאל עצום, ענק, לקידום המדע והתעשייה אבל החשיבות של מימוש הפוטנציאל הזה היא הרבה מעבר לקידום המדע והתעשייה

איימן עודה:  החשיבות הגדולה היא להרים את החברה שלנו, החברה הערבית, מתוך השכול והכאב למצב שבו לצעירים ולצעירות יש אופק של חיים נורמטיביים

איימן עודה:       לפני שאני נותן לחברת הכנסת נעמה לזימי לדבר, אני רוצה לסיים בנושא אחד

איימן עודה:  מאז ההפיכה המשטרית אני מדגיש בכל ישיבה וחשוב לי להגיד משהו בעניין הדמוקרטי

איימן עודה:  חברות וחברים, הצלחה של מיעוט במצב לא דמוקרטי עלולה להביא להסתה נגדם, מי יודע את זה טוב יותר מהיהודים בהיסטוריה שהיו מצליחים מאוד בכל הרמות: ראשי הבנקים, ראשי האוניברסיטאות, ראשי בתי החולים

איימן עודה:  במצב של חוסר דמוקרטיה דווקא הצלחה של מיעוט עלולה להביא להסתה נגדו

איימן עודה:  גם לאוכלוסייה הערבית חשוב להתברג ולהצליח בנושאים כמו ההייטק, שזה הנושא של היום, אבל גם חשוב לשים את הכוח שלנו במערכה למען הדמוקרטיה

איימן עודה:  תודה רבה לכם

איימן עודה:  חברת הכנסת נעמה לזימי, בבקשה

לענייני הצעירים): תודה רבה ותודה לך חברי איימן עודה, ראש הוועדה

לענייני הצעירים):  אני שמחה שסוף-סוף הוועדה ששנינו יושבים בה פיזית יום-יום גם מתכנסת במשותף, זה דיון שבהחלט ראוי לקיים אותו

לענייני הצעירים):  תודה גם לך חבר הכנסת חוג'יראת, על הלהיטות לנושא וקידום הנושא

לענייני הצעירים):  אני שמחה שזה מתקיים

לענייני הצעירים):       על פניו הדיון הזה הוא דיון שאמור להתחיל ממקום אופטימי יותר עם איזושהי תקווה לעתיד

לענייני הצעירים):  אבל הוא מתערבב גם עם המציאות העכשווית הקיימת, עם מקרי הרצח הבלתי-פוסקים, עם גל העלייה ברצח, בפשיעה, עם ההפיכה המשטרית שבסופו של דבר כשהיא משפיעה על שקיעת ההייטק הישראלי, משפיעה גם על המגמות האלו של הייטק בחברה הערבית

לענייני הצעירים):  כל הדברים שאנחנו רואים מתערבבים יחדיו

לענייני הצעירים):  אני אפילו חושבת שצריך להגיד שכשעובר תקציב שהוא תקציב שבסופו של דבר גם מגלם אפליה כלפי החברה הערבית, יש פגיעה גם במנועי הצמיחה וההשקעה

לענייני הצעירים):  למשל, קרן ארנונה שבה רשויות ערביות ישלמו אך לא יקבלו, גם פה מנועי הצמיחה וההגנה נפגעים

לענייני הצעירים):       אבל אני כן רוצה להגיד שזה דווקא מתחבר לדיון שהיה לנו פה אתמול על דור ראשון להשכלה גבוהה

לענייני הצעירים):  זה כמובן מתכתב גם עם החברה הערבית, הבדואית ובכלל

איימן עודה: חברת הכנסת נעמה לזימי, הבדואים הם חלק מהערבים

לענייני הצעירים): נכון, אני רק אומרת שהחסמים בהשכלה הגבוהה הם אפילו יותר - - -     

יאסר חוג'יראת: הערבים הם חלק מהבדואים

לענייני הצעירים): לא, לא, חלילה לא נכנסתי לזה פה

לענייני הצעירים):  אני רק אומרת שחסמים לדור ראשון להשכלה גבוהה הם אפילו קשים יותר בקרב האוכלוסייה הבדואית בחברה הערבית וצריך לתת על זה את הדעת

לענייני הצעירים):  לכן זה גם משפיע על אותם חסמים בהגעה להייטק

לענייני הצעירים):  חשוב גם להגיד שהדיונים האלו על נתוני הפתיחה, על השקעה ממשלתית ועל היציאה אל שוק התעסוקה והעבודה, הם בסוף דיונים משותפים

לענייני הצעירים):      אני רוצה להגיד כאן משהו נוסף, גם ההייטק הוא כלי לחיים משותפים

לענייני הצעירים):  שנינו פה אנשי חיפה, עיר משותפת שגם נעשו בה צעדים של מרחבים משותפים של הייטק בחברה היהודית ובחברה הערבית

לענייני הצעירים):  לא מספיק, אבל נעשו צעדים ואני גם רואה את זה קורה בכל מיני אזורים בגליל

לענייני הצעירים):  באמת טיפה בים אל מול מה שצריך אבל אלו בדיוק הזירות שגם מאפשרות לכונן פה איזושהי התכווננות לחיים משותפים מיטיבים יותר

לענייני הצעירים):  חיים משותפים זה לא רק היום-יום שלנו במרחב הציבורי, זה גם הכלכלה המשותפת, זאת היזמות, זאת ההשקעה, זה גם המקומות האלה שיש בהם את הצמיחה העתידית

לענייני הצעירים):  אני רוצה להגיד שהדיון הזה גם מגלם חזון אופטימי ליצירה, השקעה וכלכלה משותפת לרווחת כולם בסופו של יום

לענייני הצעירים):  אני מודה על הדיון הזה

לענייני הצעירים):  וכמובן חברנו פה, חבר הכנסת יאסר חוג'יארת, שהיה חלק מהיוזמים

יאסר חוג'יראת: שלום לכולם, תודה

יאסר חוג'יראת:  אתחיל בעצם בלהודות לאנשי גבעת חביבה כי הרעיון שלי ליזום דיון כזה בוועדת המדע והטכנולוגיה, הגיע משם

יאסר חוג'יראת:  אתחיל בשני פתגמים בערבית אני אומר ככה:     מַע כֻּל אַלַם הֻנַאכּ אַמַל – למרות כל הכאב התקווה קיימת

יאסר חוג'יראת:  אנחנו עם שלא מתייאש ואנחנו נתגבר על כל המציאות שקיימת, ובעזרת השם, אנחנו גם נגיע גם רחוק

יאסר חוג'יראת:  את הפתגם השני אמר הח'ליפה השני באסלאם, עֻמַר בִן אלְחַ'טַּאב:  כֻּל עַאלַם וּאַבְּנַאאכֹּם לְַזַמַאנהֻם עֵ׳יר זַמַאנכֹּם – אנחנו צריכים להכין את הילדים שלנו לא לתקופה שלנו, לא לזמן שלנו שאנחנו חיים בו, אלא גם לעתיד, לזמן שיש בו שינויים

יאסר חוג'יראת:  והשינויים הם מאוד מאוד מהירים, מה שידעו ההורים שלנו, כל העולם כבר השתנה

יאסר חוג'יראת:  מה שאנחנו יודעים היום הוא בטוח ישן, אנחנו רואים איך הטכנולוגיה משתנה

איימן עודה: אני רוצה להגיד לך משהו, אנחנו למדנו בבית הספר שמי שאמר את זה הוא הח'ליפה עלי בן אבי טאלב, אבל אני מצאתי ב"אִלְ עַד אִלְ פַרִיד" שמי שאמר את זה הוא מוּעַאוִיָה בֶּן אַבִּי סוּפְיָאן

יאסר חוג'יראת: יש מחלוקת, נתקדם

לענייני הצעירים): נקלעתי לעין הסערה

יאסר חוג'יראת: בשני העשורים האחרונים ההייטק הפך להיות ענף מוביל בכלכלת המדינה, למנוע צמיחה

יאסר חוג'יראת:  הענף אחראי על כ-9% מהתעסוקה במשק ומתאפיין ברמה גבוהה של חדשנות, בפריון עבודה גבוה ובשכר הגדול פי שניים מהשכר הממוצע בשאר ענפי המשק

יאסר חוג'יראת:  לחברה הערבית בישראל יש פוטנציאל אדיר – שטרם מומש עד תום – להעצמתה ושילובה בכלכלת המדינה

יאסר חוג'יראת:  ענף ההייטק סובל ממחסור בכוח אדם במידה מסוימת, במידת הייצוג של אוכלוסיות רבות, באופן שמאתגר את המשק וצמיחתו

יאסר חוג'יראת:       בשנים האחרונות הולכת וגוברת המודעות בקרב מעסיקים – בעולם בכלל וגם בעולם העסקי של ההייטק בפרט – לחשיבותו של גיוון תעסוקתי ומתפתחת התפיסה שהון אנושי המשקף את הרכב האוכלוסייה על שלל גווניה הוא יתרון גדול לארגון העסקי: הוא מגדיר את המשאבים הזמינים לארגון, מייצר סביבת עבודה עשירה בעלת פוטנציאל גבוה לחדשנות וליצירתיות ומייצר גשר לצרכנים ושותפים נוספים

יאסר חוג'יראת:        כפי שנאמר כאן לגבי המספרים, שיעור הצעירים הערבים בהייטק צמח מ-1,000 – שהם 1

יאסר חוג'יראת: 3% מעובדי ההייטק, לקרוב ל-5,000 – שהם היום כ-4

יאסר חוג'יראת: 4% מעובדי ההייטק

יאסר חוג'יראת:  חלה עלייה בהשתתפות, גם של גברים וגם של נשים

יאסר חוג'יראת:  מספר התלמידים והתלמידות הלומדים מתמטיקה ומדעי המחשב בהיקף של חמש יחידות בחברה הערבית הוא נמוך מאוד בהשוואה לחברה היהודית

יאסר חוג'יראת:  עובדים רבים מהחברה היהודית, בעצם הרוב מהחברה היהודית, מגיעים לשוק העבודה – חלקם בוגרי צבא, 8200 – כשיש להם את הקשרים, את היכולות הטכנולוגיות, את הנטוורקינג וקל להם להשתלב בתוך העבודה

יאסר חוג'יראת:  זה לא קיים באוכלוסייה הערבית ואצל הצעירים הערבים

יאסר חוג'יראת:  לתלמידים ולסטודנטים בחברה הערבית אין כמעט מסלולים ורשת קשרים אנושית דרכה ניתן להגיע אל חברות ההייטק

יאסר חוג'יראת:          אני אתן דוגמה ובזה אסיים, דוגמה לתוכנית שמתמודדת עם הבעיות האלו

יאסר חוג'יראת:  התוכנית נמצאת בגבעת חביבה ומשם בעצם הגיע הרעיון שלי ליזום את הישיבה הזאת

יאסר חוג'יראת:  התוכנית נקראת "פרחי הייטק", בטח תכף ירחיבו על זה, זו תוכנית שבה מציעים לתלמידי תיכון מצטיינים ללמוד במהלך התיכון תואר ראשון במדעי המחשב במסגרת אקדמית

יאסר חוג'יראת:  אחר כך מלווים את אותם תלמידים להשלים את התואר ועוזרים להכשיר אותם: להגיש קורות חיים, לחפש עבודה, לרשת אותם בשביל להשתלב בתוך העבודה

יאסר חוג'יראת:  אנו בחברה הערבית צריכים עוד ועוד תוכניות כאלו כדי לקדם את הצעירים בחברה הערבית אל חברות ההייטק

יאסר חוג'יראת:       אני מקווה שהדיון הזה ייתן תקווה לצעיר הערבי

יאסר חוג'יראת:  אנחנו רוצים שיותר ויותר צעירים ערבים ישתלבו בהייטק, וגם בתחומי תעסוקה אחרים במדינה, כמובן

יאסר חוג'יראת:  תודה ושיהיה דיון פורה

יאסר חוג'יראת:  יכול להיות שאני אצא כי יש לנו דיון אחר לעובדים סוציאליים, אני מתנצל מראש

איימן עודה: תודה רבה ד"ר יאסר חוג'יראת, חבר הכנסת יוסף אל עטאונה, ברוך הבא

יוסף עטאונה: תודה רבה

יוסף עטאונה:  אני חושב שהדיון והנושא חשובים מאוד

יוסף עטאונה:  נעמה, הגענו מדיון שגם יזמת, לגבי ההשכלה הגבוהה והנגישות של - - -     

לענייני צעירים): כלכלית

לענייני צעירים):  היו גם פערים כלכליים

לענייני צעירים):  אתמול אני דיברתי על דור ראשון להשכלה גבוהה, והיום היה דיון על פערים כלכליים

לענייני צעירים):  יש גם ממשק בין הדברים

יוסף עטאונה: בדיון העליתי נקודה שגם שר החינוך מדבר עליה, הוא נותן לכל התלמידים שוויון הזדמנויות בתוך מערכת החינוך עצמה

יוסף עטאונה:  לצערי כשמציגים את הנתונים, מציגים את כל נתוני מערכת החינוך בארץ בצבעים שונים, לפי חברות, לפי מגזרים

יוסף עטאונה:  כל חברה בצבע שלה

יוסף עטאונה:  כל עוד אין שוויון הזדמנויות במערכת החינוך, שווה לכולם, קשה מאוד בסוף להגיע להשכלה מנקודת זינוק שווה לכולם

יוסף עטאונה:  לכן כשבאים לדבר על השכלה וחשיבות ההשכלה יש שני דברים שצריך לקחת בחשבון

יוסף עטאונה:       הדבר הראשון, קיימת מודעות של החברה הערבית בכלל, לנושא של השכלה וחינוך ככלי שיכול להביא למוביליות ושינוי חברתי

יוסף עטאונה:  מצד אחד, 18% מכלל הסטודנטים במערכת החינוך הם ערבים

יוסף עטאונה:  מהצד השני, יש אחוז גדול מאוד של סטודנטים ערבים שנבצר מהם להיות חלק מהאקדמיה ולומדים בחוץ לארץ, ברשות הפלסטינית, כי אין להם אפשרות להשתלב באקדמיה בחלק מהמקצועות

יוסף עטאונה:       הדבר השני, לגבי ההייטק והחשיבות שלו

יוסף עטאונה:  הנושא אכן חשוב מאוד אבל אי-אפשר לדבר על ההייטק בלי לדבר על שדרוג מערכת החינוך הערבית בצורה משמעותית, שהבוגרים בסוף י"ב יוכלו להיות עם נתונים שיאפשרו להם להתמודד עם שאר התלמידים במדינה על כל מקום: גם באקדמיה, גם בתעסוקה וגם בהייטק

יוסף עטאונה:  לכן כבוד היושב-ראש ונעמה, אפשר וגם צריך ליזום תוכניות בנושא בבתי הספר התיכוניים,  להראות את הכיוון ואת הדרך, להניח את התשתית ללימודי ההייטק וההשתלבות בהייטק בהמשך

יוסף עטאונה:  תודה רבה

איימן עודה: תודה רבה, חבר הכנסת יוסף עטאונה

איימן עודה:  חברים אנחנו מתחילים בדיון, כל אחד שמעוניין לדבר –  איילת, את עוקבת אחרי זה – בבקשה

איימן עודה:  ראשון הדוברים אחרי חברי הכנסת – היה פה פעם חבר הכנסת נחמד, אַלְלָה יְרַחְמו, שאמר: ידבר חבר כנסת אחר כך אדם

לענייני הצעירים): אילן גילאון, זכרו לברכה

איימן עודה: כן

לענייני הצעירים): מתגעגעים

איימן עודה: דדי פרלמוטר, יושב-ראש המועצה הציבורית לקידום ההייטק בחברה הערבית, יושב ראש שותף של "צופן", בבקשה

דוד פרלמוטר: צוהריים טובים לכולם, תודה לחברי הכנסת, הם די הרימו לי להנחתה, הנושא הזה קרוב לליבי

דוד פרלמוטר:  כמו שציינת חבר הכנסת עודה, אני עוסק ב"צופן", אני יושב-ראש של חברת טכנולוגיה מתקדמת מאוד כשהיזם המנכ"ל הוא ערבי

דוד פרלמוטר:  אני גם מכיר גם את הבעיות שעלו פה, עוסק בנושאים האלה והנושאים קרובים לליבי

דוד פרלמוטר:  אני חושב שנאמרו דברים נכונים, בכוונה אנסה לדלג אבל אם אפשר, להציג את השקף הראשון שלי

דוד פרלמוטר:      (מקרין מצגת)     אתחיל בכמה אמירות כי אני חושב שיש כמה דברים שכולם מדברים עליהם, חינוך וכל הדברים האלה, אבל אחד הממצאים החשובים של הוועדה הוא שיש אי-הבנה, יש תפיסה לא נכונה של מה המשמעות של העולם החדש הזה וכמה הוא משפיע על צורת החשיבה שלנו בכל נושא, של מה באמת התעשייה רוצה מבוגרי האוניברסיטאות ובוגרי ההכשרות במכללות, וזה לא רק הציונים

דוד פרלמוטר:       הנקודה הראשונה שאני רוצה לדון בה היא הוועדה שהייתה להון אנושי בהייטק

דוד פרלמוטר:  הוועדה הגדירה שהיא מטפלת בנושא רחב הרבה יותר, הנושא של כישור טק עבור כלכלה מבוססת טכנולוגיה דיגיטלית ובינה מלאכותית

דוד פרלמוטר:  אין היום בעולם המודרני דבר שלא עוסק בדברים האלה ולא דורש אנשים עם מיומנות דרמטית בדבר הזה

דוד פרלמוטר:       זה חשוב

דוד פרלמוטר:  מדינת ישראל מובילה בעולם ההייטק, בנושא הדיגיטציה של מדינת ישראל, מדינת ישראל נמצאת בתחתית של ה-OECD והיו על זה הרבה מחקרים, אני מציע לדון בנושא הזה

דוד פרלמוטר:  אחת המשימות של ממשלת ישראל צריכה להיות להגדיל את הדיגיטציה במדינת ישראל, היא דורשת אנשים מיומנים בנושאים האלה לא פחות מאשר אנשי הייטק

דוד פרלמוטר:       מדובר על קצב השינויים, קצב השינויים דורש יכולות מולטי דיסציפלינריות, זו דרישה מספר אחת

דוד פרלמוטר:        זה יפתיע רבים, העולם של בינה מלאכותית

דוד פרלמוטר:  כולנו עכשיו, בחודשים האחרונים, סביב ChatGPT ו-OpenAI, כולם מדברים על כך שאולי מכוניות אוטונומיות ייתרו את הצורך בנהגים

דוד פרלמוטר:  אני אומר לכם פה שגם המתכנת הפשוט, מתכנת שלמד פייתון בקורס של חודשיים, לא ישרוד את עולם ההייטק בגלל שזה מקצוע של איך המחשב יודע לתכנת לבד

דוד פרלמוטר:  מה כן נדרש? נדרשת יכולת חשיבה אלגוריתמית, ואני אדבר על הדברים האלה עוד מעט, זו חשיבה אחרת

דוד פרלמוטר:  זה לא שלא יצטרכו אנשים עם ידע במדעי המחשב – יצטרכו, הם לא יצטרכו אנשים שיודעים לעשות עבודה מכנית של לתכנת

דוד פרלמוטר:       העולם הוא עולם של טכנולוגיה, העולם תלוי בטכנולוגיה

דוד פרלמוטר:  הסיכוי של מדינת ישראל לעשות את כל הדברים שחברי הכנסת דיברו עליהם קודם – אקפוץ לשקף הבא, כמה מילים על הוועדה

דוד פרלמוטר:  הטיפול בנושא של הון אנושי להייטק ולמשרות טק הוא נושא לא פשוט, הוא מקיף הרבה נושאים

דוד פרלמוטר:  אין זבנג וגמרנו, אין דבר אחד שנעשה אותו, איזושהי תוכנית ספציפית כזו או אחרת לשנתיים הקרובות, הבשורה שלי אליכם: החיים קשים

דוד פרלמוטר:  הוועדה דנה במגוון רחב מאוד של נושאים ודנה במגוון רחב מאוד של אוכלוסיות

דוד פרלמוטר:      כמו שאתם מבינים, ולא יפתיע אתכם, יש הבדלים די גדולים בקשיים בכל אחד משלבי החיים, בהתאם לאוכלוסייה

דוד פרלמוטר:  כמובן שבחברה הערבית יש קשיים גדולים יותר מבחברה היהודית הכללית בכלל, ובוודאי בחברה היהודית במרכז הארץ

דוד פרלמוטר:        הרבה אנשים יגידו שהשקף הזה פסימי, וחברי הכנסת המכובדים דיברו קודם על הפערים הגדולים

דוד פרלמוטר:  האמת שהם די מביישים אבל אני מסתכל על החלק האופטימי, מדינת ישראל היא כנראה הבודדה בעולם שיודעת למצות רבע מקבוצת האוכלוסייה ולהביא אותם לרמה הגבוהה ביותר בעולם בנושא של טק

איימן עודה: מה זה? בניכוי ערבים וחרדים או מה?     

דוד פרלמוטר: אם אתה מסתכל על השקף הזה, חבר הכנסת עודה, הוא מראה עבור כל קבוצת אוכלוסייה

דוד פרלמוטר:  אם אפשר לשים את השקף, אני אסביר אותו טיפה

איימן עודה: כן

דוד פרלמוטר: אם אתה מסתכל למעלה, על כל בר יש מספר

איימן עודה: לא, כי אני קורא גברים יהודים לא חרדים

דוד פרלמוטר: כן, זה אומר שהקבוצה הזאת מהווה כמעט - - -     

איימן עודה: אם יהודים אז לא ערבים, ללא חרדים אז - - - זה בניכוי ערבים וחרדים, כמו שאמרתי

דוד פרלמוטר: כן, כמו שאמרת

דוד פרלמוטר:  הם מופיעים בגרף אחר

דוד פרלמוטר:  מה אני אומר על האוכלוסייה הזאת? חשוב להבין, זו האוכלוסייה שמהווה היום את מרבית תעשיית ההייטק, כולנו יודעים את זה לא חידשתי פה שום דבר

דוד פרלמוטר:  רבע מהאוכלוסייה היהודית הלא חרדית עוסקת במקצועות טק

דוד פרלמוטר:  אגב, זה גבוה מכל סדר גודל שהוא בכל דבר אחר בעולם

דוד פרלמוטר:  אני רואה בזה תקווה, לאוכלוסייה הזאת אין IQ גבוה יותר, אין יכולות גבוהות יותר, ככל האוכלוסיות יכולים לעשות אותו דבר

דוד פרלמוטר:  מה שכן, והוועדה השקיעה בזה הרבה זמן, מה קורה בקבוצת האוכלוסייה הזאת שמוביל אותה ליכולות האלה? איך אנחנו משכפלים, עושים דברים דומים ברמה הזאת לקבוצות האוכלוסייה השונות שמצוידות הרבה פחות?        הגדרנו שלבי חיים עבור פיתוח הון אנושי

דוד פרלמוטר:  הכול מתחיל בחינוך, כמובן, חינוך, חינוך, חינוך, דיברו על זה קודם

דוד פרלמוטר:  תכף אדבר על אחת התוכניות הכי חשובות שאני חושב שהוועדה המליצה עליה

דוד פרלמוטר:  אתמול היה כנס ביחד עם שר החינוך בנושא של כיתות עמ"ט, כיתות עמ"ט זה עתודה מדעית טכנולוגית המיועדת לחטיבות הביניים

דוד פרלמוטר:  תכף אסביר למה חטיבות ביניים זו נקודה קריטית

דוד פרלמוטר:       אחד הדברים שקיימים בחברה היהודית ולא קיימים בחברה הערבית – ויש המלצה חשובה מאוד של הוועדה שאני חושב שראוי לדון בה לעומק – הוא השירות הצבאי, אפילו לא הטכנולוגי

דוד פרלמוטר:  לשירות הצבאי יש חשיבות עצומה לנושא של פיתוח היכולות והכישורים שהם לא רק כישורי ידע בתחומי דעת כאלה ואחרים, אלא יכולות שאפרט אותן

דוד פרלמוטר:       ההמלצה החשובה של הוועדה היא בנושא של קיום שירות אזרחי-טכנולוגי, משהו שמקביל ליחידות הטכנולוגיות ויעסוק בנושאים אזרחיים: תחבורה, בריאות, חינוך

דוד פרלמוטר:  אלו מערכות שנמצאות בפיגור ביחס לעולם ואם נביא כוח אנושי משמעותי, חזק, גדול ומיומן, לא רק נשפר את היכולות המקצועיות של האנשים שיעבדו בזה אלא הם גם ישפרו את המצב של המדינה בתחום הדיגיטלי

דוד פרלמוטר:  וכמובן, האוניברסיטאות

דוד פרלמוטר:  אחת הבעיות הגדולות ביותר היא המעבר, קשה יותר לחברה הערבית ולחברה החרדית להשתלב בתעשייה

דוד פרלמוטר:      אני לא אחזור על המספרים, הפערים מתחילים בציוני הבגרות

דוד פרלמוטר:  אני בכוונה אומר בגרות טק ולא מתמטיקה, מתמטיקה היא תנאי הכרחי אבל לא מספיק להשתלבות בתעשיית ההייטק

דוד פרלמוטר:  תכף אפרט מה כן חשוב

דוד פרלמוטר:  אנחנו רואים את הפערים בין האוכלוסיות

דוד פרלמוטר:  אגב, במתמטיקה יש סגירת פער, נשים לעומת גברים, בחברה היהודית סגרו את הפער וגם בחברה הערבית מתקדמים

דוד פרלמוטר:  אבל בגרות טק היא מעבר למתמטיקה

דוד פרלמוטר:       פה אני רוצה לגעת בנקודה: למה חטיבת הביניים? חטיבת הביניים או ההחלטה מה הולכים ללמוד בחטיבת ביניים, זאת הנקודה הקריטית בתהליך הפיתוח

דוד פרלמוטר:  עד כיתה ה'-ו' יש רכישת ידע, אוריינות, היכולת לקרוא ולעשות דברים בסיסיים

דוד פרלמוטר:  הילדים בוחרים בחטיבת הביניים את המקצועות שבהם יתמחו

דוד פרלמוטר:  כמו שמראה השקף הזה – הוא נעשה עבור נשים אבל אותו דבר נכון לגבי ערבים ולקבוצות האוכלוסייה האחרות – ברגע שילדה, או צעיר או צעירה ערבים, בחרו לא ללמוד את מקצועות הטק במסגרת חטיבת הביניים, המספר הזה איתנו עד לקצה

דוד פרלמוטר:  כלומר, כל מי שחושב שהדבר הנכון זה לעבוד על בגרות, זה בוודאי חשוב, ולא יעשה עבודה משמעותית בכיתות התחתונות ובעיקר לא יאוחר מחטיבת הביניים, האנשים האלה פוספסו

דוד פרלמוטר:  כל אפשרות אחרת לעשות משהו אחר כך תיכשל

דוד פרלמוטר:  המספרים יהיו קטנים

דוד פרלמוטר:       הנושא הדרמטי החשוב הוא כישורים

דוד פרלמוטר:  אנחנו שמים הרבה מאוד דגש על ידע

דוד פרלמוטר:  כשהייתה תוכנית "5פי2", לפני מספר שנים, דיברו על ידע

דוד פרלמוטר:  רוצים יותר ילדים שיפתרו בעיות במתמטיקה

דוד פרלמוטר:  אבל מה שתעשיית ההייטק אומרת לנו – וזה תוצאה של מחקר שנעשה על ידי מכון אהרן – היא אומרת שהתעשייה בוודאי מחפשת ידע, אבל היא מחפשת בעיקר כישורים

דוד פרלמוטר:  צעיר או צעירה שלא מוכיחים יכולת ללמוד, להסתגל וללמוד דברים חדשים, לא יתקבלו לתעשייה

דוד פרלמוטר:   אתן סיפור קצר, ברשותכם

דוד פרלמוטר:  שאלתי את המדען הראשי של חברת Nvidia – אני בטוח שהיום כולם מכירים את חברת Nvidia – בחור שלימדתי בטכניון, עבד בשבילי באינטל: כשלמדת את הדברים שאתה עושה היום, הוא עוסק בעיקר בבינה מלאכותית, כמה למדת בטכניון? הוא אמר: אפס, אבל הטכניון נתן לי כלים ללמוד את כל הדברים שלמדתי אחר כך לבד

דוד פרלמוטר:  כלומר, בעולם שמשתנה כל כך הרבה הסיכוי שנלמד את מה שאנחנו צריכים למקצועות שעוד לא יודעים מה הם עוד חמש שנים, עוד עשר שנים, הוא בלתי אפשרי

דוד פרלמוטר:       הנושא של יכולת עבודה בצוות, הנושא של פתרון בעיות, לא בעיות שהמורה כבר יודעת לפתור בעיות שאף אחד עוד לא פתר, זה כישורים שונים לחלוטין

דוד פרלמוטר:  כשאני הייתי סגן נשיא בכיר באינטל, קיבלתי משכורת כדי לפתור בעיות שאף אחד עוד לא פתר

דוד פרלמוטר:  הבעיות שמישהו כבר פתר לא מעניינות אף אחד

דוד פרלמוטר:  הדבר הכי חשוב בסביבה משתנה הוא הסיכוי להיכשל בפעם הראשונה שמנסים משהו

דוד פרלמוטר:  זה חשוב, אנחנו חייבים ללמד את הילדים שלנו להיות חזקים ולהבין מה קורה כשלא מצליחים, איך לומדים מזה ואיך ממשיכים הלאה

דוד פרלמוטר:  לדעתי, הדברים האלה חשובים יותר מאשר הידע, כי מי שיודע ללמוד יכול לרכוש את הידע

דוד פרלמוטר:       את הידע הבסיסי צריך לרכוש, תאמינו לי שאותו CTO של Nvidia ידע הרבה דברים כשהגיע לטכניון וגם למד הרבה דברים בטכניון

דוד פרלמוטר:  הוא השתמש בידע הזה כבסיס לעשות את הצעדים הבאים

דוד פרלמוטר:  בוודאי שמתמטיקה היא קריטית וחשובה והאנגלית היא קריטית וחשובה, בתעשייה הזאת מדברים אנגלית, בעיקר עם העולם הרחב לא בהכרח במקום העבודה

דוד פרלמוטר:  מתמטיקה, פיזיקה ומדעי המחשב

דוד פרלמוטר:  לא תכנות, מדעי המחשב

דוד פרלמוטר:  אלו הנושאים הקריטיים שחייבים לדון בהם

דוד פרלמוטר:       המקצועות האחרים חשובים וכשדיברתי עם מוהנא פארס, שהוא האחראי על החינוך הטכנולוגי במשרד החינוך, הוא אמר לי: מה עם ביולוגיה? אם ילדים צעירים שלומדים ביולוגיה ילמדו מדעי המחשב וידעו לעשות עבודה אינטגרטיבית, הם יהיו המוצלחים בעתיד

דוד פרלמוטר:  "פייזר", פתחו מרכז פיתוח בישראל לא בגלל בוגרי ביולוגיה, הם פתחו מרכז פיתוח בישראל בגלל יכולות של בינה מלאכותית במדינת ישראל

דוד פרלמוטר:  אני חושב שאנחנו, כולנו, נצטרך להבין את הדבר הזה ולכן גם הלימודים באוניברסיטה צריכים להיות מולטי- דיסציפלינריים

דוד פרלמוטר:  בשבוע שעבר הייתי בטכניון והסבירו לי שהם מכניסם לכל פקולטה מודולה של מדעי המחשב, מדעי הנתונים ודברים מהסוג הזה

דוד פרלמוטר:      דיברתי על הנושא של כיתות עמ"ט, כיתות עמ"ט זאת הזדמנות נדירה בהמלצות של הועדה, ולשמחתי הרבה משרד החינוך קיבל את המלצות הוועדה להתמקד בראש ובראשונה בחברה הערבית, בפריפריה, ובעיקר גם להביא יותר נשים לתוך המעגל הזה של כיתות עמ"ט

דוד פרלמוטר:  כמו שאמרתי, זאת ההזדמנות האחרונה

דוד פרלמוטר:  זאת הדקה ה-90 בהתפתחות של ילד לכיוון של חינוך מדעי-טכנולוגי, לכיוון של עולם טכנולוגי

דוד פרלמוטר:       הדגש צריך להיות על מספר נושאים

דוד פרלמוטר:  אחד החוסרים שקיימים בחברה היהודית, בעיקר במרכז הארץ, זה החינוך הא-פורמלי

דוד פרלמוטר:  הוא קיים הרבה פחות בחברה הערבית

דוד פרלמוטר:  בכל הנושא של תוכנית עמ"ט צריך להכניס לא רק חלקים של המורה בכיתה שעובד בצורה פורמלית, אלא גם את כל הכישורים של העבודה אחרי, הא-פורמלי, לא משנה אם זה ברובוטיקה או אפילו בללכת לצופים

דוד פרלמוטר:       הנושא השני, שהוא קריטי, הוא הנושא של הכנסת יכולות דיגיטליות

דוד פרלמוטר:  יש חוסר במורים, אחד הפתרונות הוא להכניס מורים, להכניס וללמד

דוד פרלמוטר:  עמ"ט וירטואלי היה נושא לדיון אתמול, בכנס שסיפרתי עליו והיה בו שר החינוך

דוד פרלמוטר:       נושא אחר שהוא קריטי הוא נושא של קהילה

דוד פרלמוטר:  אני בכוונה מדלג על הדברים

דוד פרלמוטר:  בגיל הזה הגורם הכי משפיע, ובחברה הערבית עוד יותר מאשר בחברה היהודית, זה הנושא של ההורים

דוד פרלמוטר:  אני חושב שחלק מהתהליך שאנחנו צריכים לעשות זה לעזור להורים להבין את העולם הזה – כי בניגוד להורים בתל אביב ובהרצליה שחיים את העולם הזה ומבינים אותו, אני לא צריך לספר להם שום סיפור – אני לא בטוח שההורים בחברה הערבית מבינים את הקושי הזה, את הצרכים האלה, והם לא בהכרח מכוונים את הילדים שלהם בצורה אופטימלית

דוד פרלמוטר:  למרות שאני לא מכיר הורה אחד, בשום חברה, שלא רוצה את הטוב ביותר עבור ילדים שלו

דוד פרלמוטר:      כמובן, הכול עובד לפי מטרות

דוד פרלמוטר:  מה לעשות? אני מנהל ואני חושב שיעדי הבגרות, בגרות טק, לא רק מתמטיקה - - -     

איימן עודה: דוד, כמה זמן אתה עוד צריך?     

דוד פרלמוטר: אני יכול בשתי דקות לסיים

איימן עודה: בבקשה

דוד פרלמוטר: יש לי שני שקפים חשובים שאני רוצה להציג ועל השאר אני אדלג

דוד פרלמוטר:       דובר על החינוך האקדמי

דוד פרלמוטר:  רוב עובדי ההייטק, למרות כל הסיפורים על - - - וכל הדברים האלה,  עדיין מירב העובדים הם אנשי אוניברסיטה

דוד פרלמוטר:  החברה הערבית עשתה התקדמות עצומה במספר הסטודנטים, במיוחד בטכניון

דוד פרלמוטר:  נאמר לי בשבוע שעבר על ידי פרופסור חוסאם חאיק, שהוא הדיקן ללימודים לתואר ראשון בטכניון, כי מספר הסטודנטים הערבים במדעי המחשב ובהנדסת חשמל עולה על חלקם בתעסוקה

דוד פרלמוטר:       יש פה "אבל" גדול ואני חושב שצריך לשים עליו דגש

דוד פרלמוטר:  הנשירה של סטודנטים ערבים כפולה משל הסטודנטים היהודים

איימן עודה: אבל גם היא פחות מבשנים שעברו

דוד פרלמוטר: דרך אגב, יש ירידה יפה מאוד

איימן עודה: נכון

דוד פרלמוטר: מקוצר זמן – אני יכול להראות לכם

דוד פרלמוטר:  יש ירידה עצומה, האוניברסיטאות עושות מאמצים עצומים בנושא הזה

דוד פרלמוטר:      אני מדבר על שירות אזרחי-טכנולוגי

דוד פרלמוטר:  אני חושב שחלק מהסיבות לנשירה היא שסטודנט ערבי מגיע ללימודים בגיל 18 וצריך להתחרות בסטודנט יהודי שיש לו ניסיון חיים נוסף של 4-3 שנים

דוד פרלמוטר:  אגב, לא משנה אם הוא או היא היו ביחידה 8200 או אפילו ביחידה אחרת, קרבית או לא קרבית

דוד פרלמוטר:  ניסיון החיים שנצבר בשנים האלה הוא עצום

דוד פרלמוטר:  אני חושב שהיכולת למצוא את הטובים ביותר, כמו ש-8200 מוצאים בחברה היהודית, לשירות אזרחי-טכנולוגי שהוא לא שירות של שנה אלא שירות של שנתיים-שלוש – נביא את האנשים הטובים ביותר כדי שיכשירו אותם, ויעשו משימות כדי להציל את מדינת ישראל בתחום הדיגיטלי, לא בהייטק, מתחתית הרשימה ב-OECD, מסוף הרשימה

דוד פרלמוטר:      הנושא האחרון שחשוב לי לדבר עליו

דוד פרלמוטר:  כל סטודנט לרפואה יודע שעושים סטאז' ועושים התמחות, זה לא קיים בעולם ההייטק

דוד פרלמוטר:  במיוחד האוכלוסייה הערבית לא מכירה את העולם, לא מכירה את עולם התעסוקה, לא יודעת מה זה לעבוד בחברת הייטק, לעומת צעיר יהודי שמוקף מסביבו בהרבה מאוד אנשים שמבינים מה זה

דוד פרלמוטר:  יש עכשיו תוכנית של התעשייה ואני חושב שיש כל מיני דרכים בהן הממשלה, הכנסת, יכולות לעזור לעשות התמחות בתוך חברות, לאו דווקא לקבל עבודה

דוד פרלמוטר:  אני מאמין שזה אפילו יקרה בשנת הלימודים האחרונה באוניברסיטה, עם דגש ותיעדוף לחברה הערבית, להביא את האנשים האלה לעבוד בתעשייה, לקבל נקודות זכות אקדמיות בתחום הזה

דוד פרלמוטר:  ואם הם לא נכנסים לתעשייה, אז כדי שכשהם יגישו מועמדות הם כבר לא יהיו לא מוכרים, לא ידועים, התעשייה תכיר אותם והם יכירו את התעשייה

דוד פרלמוטר:       אני רוצה לסכם

דוד פרלמוטר:  המשפט האחרון הוא הכי חשוב בעיניי כי תוכניות יש למכביר והרבה כסף נשפך, למכביר

דוד פרלמוטר:  חלקו עם תוצאות טובות, חלקו הלא קטן בתוצאות פחות טובות

דוד פרלמוטר:  העולם הזה הוא עולם חדש לכולנו אפילו לי שחי כבר 40 שנה בהייטק, החיים בעולם רווי בינה מלאכותית חדשים לכולנו

דוד פרלמוטר:  מה זה אומר על כל אחד מאיתנו? מה זה אומר על מערכת החינוך? מה זה אומר על כל הכלים הנדרשים? איך אנחנו מתווכים את הידע ואת ההבנה הזאת, במיוחד לאוכלוסיות בחברה הערבית שהשיח הזה לא קיים בתוכן? לא בגלל שהם פחות חכמים, לא בגלל שהם קוראים פחות עיתונים אלא בגלל שהילדים גדלים בעולם שפחות מכיר את הדברים האלה וצריך לתווך להם אותם

דוד פרלמוטר:       שיטות עמ"ט בבתי הספר, זה חלק

דוד פרלמוטר:  גם להביא את הגורמים הטובים ביותר לשירות אזרחי-טכנולוגי שיגרום להם להבין את זה, שיגרום להצלחה גבוהה יותר באוניברסיטה בגלל שהתלמידים מגיעים מוכנים יותר, לא רק עם ידע במתמטיקה וציונים גבוהים

דוד פרלמוטר:  אגב, ממוצע הציונים בבגרות של סטודנטים ערבים גבוה יותר משל סטודנטים יהודים, אבל ממוצע הציונים בשנה הראשונה באוניברסיטה גבוה יותר אצל יהודים מאשר אצל הערבים

דוד פרלמוטר:  כלומר, יש משהו בבגרות הזאת, ביכולת הזאת

דוד פרלמוטר:      אסיים פה, אני יכול לדבר על כל נושא כזה שעות

דוד פרלמוטר:  תפיסה שונה של מה נדרש: זה לא הציונים, זה לא בהכרח הידע הפורמלי

דוד פרלמוטר:  הידע הפורמלי, החשיבה הפורמלית, יכולת החשיבה, יכולת הלימוד והמעבר המסודר מאוד

דוד פרלמוטר:  אי-אפשר לדלג על שום שלב מההתחלה, ממערכת החינוך ועד השלב של החינוך האקדמי ואלך

דוד פרלמוטר:  תודה רבה

איימן עודה: תודה רבה לך, דדי, תודה רבה

איימן עודה:  עכשיו אנחנו עוברים לעמיתה, מייסם ג'לג'ולי, בבקשה

מייסם ג'לג'ולי: תודה רבה, שֻכְּרַן ג'זילן

מייסם ג'לג'ולי:  אני מייסם ג'לג'ולי, מנכ"לית ארגון "צופן"

מייסם ג'לג'ולי:  כבוד הוא לנו שדדי פרלמוטר, ביחד עם פרופסור זיאד חנא, הם יושבי-ראש המועצה הציבורית לקידום ההייטק שהוקמה על ידי "צופן"

מייסם ג'לג'ולי:  הם שותפים אמיתיים לכל מחשבה ולכל עשייה עתידית שלנו לקידום הצעירים הערבים בהייטק

מייסם ג'לג'ולי:       הגשנו לוועדה נייר עמדה, אני רק אתייחס

מייסם ג'לג'ולי:  לא אגיד הרבה על "צופן", "צופן" הוקמה לפני 15 שנה ואתמול ציינו, בכנס משלנו, 15 שנה לקיום "צופן"

מייסם ג'לג'ולי:  "צופן" הוקמה כשאף אחד לא חשב על שילוב הערבים בהייטק ומה זה עושה לתעשייה ולכלכלה בישראל

מייסם ג'לג'ולי:  אבל היום אני שמחה מאוד שהתברכנו בעוד ועוד ארגוני חברה אזרחית ששמו להם למטרה לקדם את ההייטק בחברה הערבית, חלק מהארגונים השותפים נמצאים פה

מייסם ג'לג'ולי:  אני שמחה שאנחנו היום כוח גדול ושותפים

מייסם ג'לג'ולי:       אני כן רוצה להתייחס למה שקורה בחברה הערבית ולקשר את מה שקורה היום בחברה הערבית –  הקשיים, האתגרים והתמודדויות עם הפשיעה והאלימות – לחזון שלנו, לחזון של קידום צעירות וצעירים ערבים

מייסם ג'לג'ולי:  בחודשים האחרונים אנחנו רואים שההקשר היחיד שבו מוזכרת החברה הערבית הוא הפשיעה, האלימות

מייסם ג'לג'ולי:  זה עצוב, מקומם, מתסכל, כואב ובעיקר לגמרי לא משקף את החברה הערבית שיש בה הרבה יותר

מייסם ג'לג'ולי:  החברה הערבית היא גם מהנדסים ומהנדסות בהייטק, היא גם רופאים ורופאות, היא גם עובדים קשיי יום שיוצאים כל יום לעבודה כדי להתפרנס בכבוד

מייסם ג'לג'ולי:  והיא גם סטארט-אפים, האקתונים, מאיצים, אנג'לים

מייסם ג'לג'ולי:  זה כל מה שקורה היום בחברה הערבית

מייסם ג'לג'ולי:       צריך להגיד את זה: אנחנו יהודים וערבים שעושים ביחד את העשייה הזו, למען כולנו

מייסם ג'לג'ולי:  אנחנו שותפים ומשתתפים בקידום פתרונות וקידום החברה הערבית, כי הקידום הכלכלי הוא האלטרנטיבה לפשיעה ולאלימות

מייסם ג'לג'ולי:  ככל שאנחנו כחברה נתקדם כלכלית, ככל שאנחנו נהיה בטופ של הטופ של המשק בישראל, הדברים יֵרָאוּ אחרת

מייסם ג'לג'ולי:  אני חושבת שזה הווה שחייב להשתנות ואנחנו חייבים לברוא את העתיד שאליו אנחנו שואפים ביחד

מייסם ג'לג'ולי:  התחלנו כבר אתמול אבל אנחנו צריכים להאיץ את כל התהליכים שאנחנו עושים היום

מייסם ג'לג'ולי:       אסור להסכים למה שקורה היום, אסור להסכים שבנות ובני הנוער מאבדים את התקווה, שבנות ובני הנוער פשוט בגלל חוסר מעש ובגלל שמערכת החינוך לא מצליחה לתת להם את המענים, מוצאים את עצמם ברחוב ומוצאים את עצמם כטרף קל לארגוני הפשיעה שמגייסים אותם כחיילים ועוד דברים

מייסם ג'לג'ולי:       צריך להתייחס גם לעובדות ואני חושבת שצריך להתייחס לעובדה שעדיין עם כל מה שאנחנו עושים האחוז היחסי של המהנדסות והמהנדסים, ואני עכשיו מתייחסת למהנדסות ולמהנדסים ולא לכל עובדי ההייטק – אחוז המהנדסות והמהנדסים הערבים בהייטק הוא 3%, זה האחוז הנכון

מייסם ג'לג'ולי:  זה 3% מהנדסים ומהנדסות ערבים ולא 4%

מייסם ג'לג'ולי:  זה לא 5,000, זה כמעט 10,000 מהנדסים ומהנדסות ערבים בהייטק

מייסם ג'לג'ולי:  אני מתקנת את הדברים שאמר חבר הכנסת

מייסם ג'לג'ולי:       אני רוצה להגיד שעדיין, כמו שדדי אמר, מרבית הילדים בחברה הערבית אינם רואים את העתיד שלהם במקצועות האלה

מייסם ג'לג'ולי:  עד היום

מייסם ג'לג'ולי:  הם לא רואים כי אני חושבת שמרבית החברה מסביב לא רואה הייטקיסטים בסביבה

מייסם ג'לג'ולי:  אין פה roll models של הייטק, אנחנו לא פותחים את החלון ורואים חברת הייטק מעבר לכביש, כמו שאחרים כן עושים

מייסם ג'לג'ולי:  כמו שאמרנו, לרוב ילד ערבי לא  פוגש את המהנדסים

מייסם ג'לג'ולי:       לכן חשוב מאוד שמערכת החינוך תתגייס

מייסם ג'לג'ולי:  אנחנו ב"צופן" מתחילים לעבוד במערכת החינוך אבל זו לא עיקר העבודה שלנו

מייסם ג'לג'ולי:  אנחנו, ואני מתייחסת לשני השקפים האחרונים שדדי הציג, מתייחסים ועובדים קשה מאוד בקרב הסטודנטים, בקרב הבוגרים, כדי שיוכלו להשתלב בתעסוקה

מייסם ג'לג'ולי:  כי אפילו אם בחרת ללמוד את מקצוע ההייטק, עדיין הסיכוי שלך למצוא עבודה הרבה יותר קטן מהסיכוי של הקולגה היהודי שלך, שלמד יחד איתך על אותו ספסל

מייסם ג'לג'ולי:  במיוחד אם אתה בוגר מכללה ולא בוגר אוניברסיטה, אבל גם באוניברסיטאות אנחנו נתקלים בקשיים

מייסם ג'לג'ולי:  לכן יש לנו תוכניות מצוינות עם משרד העבודה, עם זרוע העבודה, שאני מקווה שרק יגדלו בעתיד, על מנת לתת את הכלים והאפשרויות למהנדסים הצעירים האלה להיקלט בתעשייה

מייסם ג'לג'ולי:  אתמול אמרנו בכנס שלנו: לא רק להיקלט בתעשייה, לא רק לעשות את ההשמה אלא לעשות הכללה, שהם יישארו, שהם ירגישו שהם חלק מהתעשייה, שירגישו שזה שלהם ולא ינשרו אחרי תקופה קצרה

מייסם ג'לג'ולי:  דרך אגב, אנחנו רואים, לצערי, גם אחוזי נשירה בקרב מהנדסים שנקלטו

מייסם ג'לג'ולי:       אני לא רוצה להתייחס היום למצב הנוכחי, כשאין השמות בהייטק בגלל המצב בעולם ובישראל, כי אנחנו יודעים שזה ישתנה בקרוב, זה לא יישאר באותן רמות מחסור בגיוסים

מייסם ג'לג'ולי:  אבל צריך לקחת את הנושא הזה בצורה הוליסטית

מייסם ג'לג'ולי:  חינוך, חינוך, חינוך, זה נכון וזה טוב, אבל ההשכלה הגבוהה ואנשים שכבר נמצאים בתוך המקצועות האלה גם צריכים להיות בפוקוס רציני מאוד

מייסם ג'לג'ולי:  אם סטודנט שלמד ארבע או חמש שנים מהחיים שלו, יוצא, לא מוצא עבודה ובעל כורחו הופך להיות מורה לפיזיקה – זה לא רע, זה טוב, אבל לא בשביל זה הוא הלך לאוניברסיטה – התלמידים שלו בתיכון רואים את המהנדס הזה, מהנדס החשמל שמלמד פיזיקה בתיכון, ולא ילכו ללמוד הנדסת חשמל

מייסם ג'לג'ולי:  אפילו אם נכניס עכשיו תוכניות של טק לבתי הספר ונקים כיתות עמ"ט וכולי, ברגע שהמורה יהיה מהנדס שלא מצא עבודה בתעשייה – התלמיד לא יפנה לשם, הוא לא ירצה ללמוד את המקצוע, הוא ילך ללמוד רפואה כי ברפואה יש תעסוקה והוא גם לא יפוטר אחרי כמה שנים

מייסם ג'לג'ולי:      אנחנו מתייחסים לחברה הערבית שמבחינה סוציו-אקונומית היא חלשה מאוד

מייסם ג'לג'ולי:  לצעיר הערבי חשוב מאוד לסיים את הלימודים ולהתפרנס

מייסם ג'לג'ולי:  הפרנסה פה חשובה מאוד, הוא לא בן אדם שהלך ללמוד כדי ש-18 חודשים הוא לא ימצא עבודה

מייסם ג'לג'ולי:  אם הוא לא ימצא עבודה תוך שישה חודשים, הוא פשוט יעזוב

מייסם ג'לג'ולי:  עובדה, שליש ממסיימי מקצועות הטכנולוגיה לא עובדים בסוף בהייטק, זה אחוז גדול מאוד בחברה הערבית

מייסם ג'לג'ולי:  לא למדת בשביל הכיף שלך אלא בשביל למצוא עבודה, זה אחוז מדאיג, כשליש לא מוצאים תעסוקה בהייטק

מייסם ג'לג'ולי:       הנתונים האחרונים שהוצגו על ידי מכון אהרן מצביעים על זה שהסיכוי של צעיר יהודי מרקע חלש להיות מועסק בהייטק, אם מנקים את הפריפריה, צעירים מרקע חלש – אם אתה יהודי הסיכוי שלך להיות מועסק בהייטק גדול פי חמישה מהסיכוי של צעיר ערבי

רועי הרצוג: אלה נתוני המכון הישראלי לדמוקרטיה

מייסם ג'לג'ולי: המכון הישראלי לדמוקרטיה

מייסם ג'לג'ולי:  השאלה שנשאלת היא: מדוע משני צעירים, אחד ערבי ואחד יהודי, שסיימו בציונים דומים את אותו מקצוע, אולי למדו באותה מכללה או אוניברסיטה, היהודי ישתלב בעבודה בקלות והערבי לא ישתלב

מייסם ג'לג'ולי:  התשובות רבות ומגוונות, אנחנו לא נפתח את זה פה היום, אני חושבת שחלק גדול מהנוכחים כאן מודעים לסיבות

מייסם ג'לג'ולי:  אבל יש מה לעשות ובשביל זה אנחנו כאן

מייסם ג'לג'ולי:  יש הרבה מה לעשות ואלה פתרונות קלים, אלה לא פתרונות בשמיים שאי-אפשר להגיע אליהם

מייסם ג'לג'ולי:  אנחנו מדברים על פתרונות קלים, על לצייד את הצעירים והצעירות האלה בכלים, כדי שידעו יותר להשתלב

מייסם ג'לג'ולי:  יש לנו את הניסיון של ארגוני החברה האזרחית שיושבים פה, כולל "צופן", את הניסיון ואת הידע איך לעשות את הדבר הזה

מייסם ג'לג'ולי:  אבל אנחנו צריכים גם את החברות איתנו

מייסם ג'לג'ולי:  אתמול, בכנס שלנו, גם הצגנו נתונים על בוגרי "צופן"

לענייני הצעירים): וגם את המדינה

מייסם ג'לג'ולי: וגם את המדינה, בטח

לענייני הצעירים): את החברות המדינה צריכה, זה אינטרס שלה

מייסם ג'לג'ולי: נכון, והמדינה צריכה לעודד חברות לשנות

לענייני הצעירים): ממש, גם להשקיע

מייסם ג'לג'ולי: בהקשר הזה, אני רוצה להגיד שאתמול במסגרת הכנס שלנו הצגנו נתוני מחקר של "צופן" על בוגרים שלנו, על 410 בוגרים של "צופן" לאורך השנים

מייסם ג'לג'ולי:  דרך אגב, הם מהווים 4% מהמהנדסים הערבים בתעשייה, זה לא דבר של מה בכך

מייסם ג'לג'ולי:  75% מהם עובדים בחברות בין-לאומיות, זה אומר דרשני

מייסם ג'לג'ולי:  אם 75% עובדים בחברות בין-לאומיות ואנחנו יודעים שיש אלפי חברות ישראליות שלא מוגדרות כבין לאומיות, אז איפה הערבים שם? למה הם לא נמצאים שם? למה בקרב חברות ישראליות, שמוגדרות כישראליות, אנחנו נוכחים-נפקדים? הם כן מחפשים כוח אדם בהודו, הם כן מחפשים כוח אדם במזרח אירופה, אבל לא מסתכלים מתחת לרגליים או בטווח שהעין רואה, על הערבים, אנחנו בהרגשה שאנחנו נוכחים-נפקדים

מייסם ג'לג'ולי:  אני חושבת שהניסיון של החברות הבין-לאומיות והעבודה של החברה האזרחית והמדינה עם החברות הבין-לאומיות, צריך להיות המודל לשילוב ערבים בהייטק, הוא צריך להיות המודל שיועבר לחברות הישראליות

מייסם ג'לג'ולי:  אנחנו צריכים את המדינה כאן, צריך לחשוב מה המדינה צריכה לעשות כדי שהחברות האלה יתגייסו לקלוט מהנדסות ומהנדסים ערבים

איימן עודה: נא להתכנס

איימן עודה:  "צופן", דיברתם

מייסם ג'לג'ולי: אני רוצה להגיד משפט אחרון

מייסם ג'לג'ולי:  בחברה האזרחית אנחנו יודעים מה צריך לעשות, אנחנו גם לומדים וברור שהעולם משתנה ואנחנו צריכים להתאים את עצמנו לעולם המשתנה

מייסם ג'לג'ולי:  אבל אני רואה בזה מרובע, לא משולש

מייסם ג'לג'ולי:  מרובע של חברה אזרחית, מדינה, חברות וגם ראשי הרשויות המקומיות והשלטון המקומי, שצריכים לחבור יחדיו על מנת לעשות את השינוי המיוחל ולגרום לזה שכל מי שלמד ימצא עבודה

מייסם ג'לג'ולי:  לא רק שימצא עבודה אלא שיתקדם ויהיה סיניור בחברות ההייטק, יהיה roll model לאחרים

מייסם ג'לג'ולי:  כי הקהילה הזו, הקהילה של ההייטקיסטים הערבים, יכולה להיות מנוף גם לשינוי וגם לקידום תוכניות למיגור הפשיעה והאלימות

מייסם ג'לג'ולי:  ברגע שהמהנדסים האלה יהיו מחויבים לחברה שלהם, יהיו מחויבים להתנדב בתוך החברה שלהם שהם באו ממנה ולהחזיר לילדים ולצעירים, אנחנו נהיה בדרך לשינוי

מייסם ג'לג'ולי:  תודה רבה, שֻכְּרַן

איימן עודה: תודה רבה לך, מייסם ג'לג'ולי מ"צופן"

איימן עודה:  עכשיו אנחנו עוברים לנעם דן, אגף התקציבים, משרד האוצר

איימן עודה:  אחריה שאדי חדאד

איימן עודה:  נעם, בבקשה, חשוב שנשמע גם ממך, מה אתם עושים בשביל לתמרץ חברות הייטק פרטיות לגייס עובדי הייטק ערבים? בבקשה

נעם דן: תודה רבה

נעם דן:  קודם כול, גם אני אתייחס למה שדדי אמר

נעם דן:  אנחנו אימצנו במסגרת חוק ההסדרים האחרון את המלצות הוועדה שלו, הוועדה להון אנושי, במסגרת החלטת ממשלה 172 שבאמת מדברת גם על שינוי מבנה התמריצים לבגרויות מדעיות

נעם דן:  בתי הספר יתוגמלו לפי מספר מסיימי הבגרות בחמש יחידות מתמטיקה, פיסיקה ומדעי המחשב

נעם דן:  מעבר לכך, יהיה מקדם הכפלה גבוה יותר עבור ערבים

נעם דן:  בנוסף, כיתות עמ"ט ומופ"ת

נעם דן:  כבר יצא קול קורא וזכו 107 בתי ספר

נעם דן:  57, בערך כ-60, במגזר הערבי, מתוך 107 בתי ספר

נעם דן:  היתר בפריפריה

נעם דן:  העצמת רשויות מקומיות עם ריכוז בתי ספר קטנים, עם מרכזי מצוינות בהיבט של הקמת מרכזי פיזיקה אזוריים

נעם דן:       בנוסף לכך, בתחום ההשכלה הגבוהה, שיפרטו פה גם החברים ממל"ג ות"ת, בשנת הלימודים תשפ"א הועמדו כ-153 מיליון שקלים לטובת הרחבת הנגישות להשכלה הגבוהה בחברה הערבית

נעם דן:  תוכנית ההנגשה באה לידי ביטוי בכמה צירים: 80 מיליון שקלים עבור תמיכה בתלמידי מכינות, תוכנית הכנה לאקדמיה ומעטפת אקדמית; 14 מיליון שקלים עבור תוכנית בשלבי טרום האקדמיה, ייעוץ והכוון להשכלה גבוהה; 22 מיליון שקלים לטובת מלגות

נעם דן:  מעבר לכך יש משאבים ייעודיים, כפי שאמרה חברת הכנסת, לטובת האוכלוסייה הבדואית ואוכלוסיית מזרח ירושלים שבאמת נמצאות באיזושהי פוזיציה, אפילו קצת יותר קשה

נעם דן:       לגבי השאלה ששאלת, במסגרת תוכנית חומש מקצה רשות החדשנות 250 מיליון שקלים עבור קולות קוראים להון אנושי, הכשרות והסבות לתעשיית ההייטק –  גם תפקידי כניסה כמו ג'וניורים, גם הסבות – יש שלושה מרכזי חדשנות: בכפר קאסם, ערערה וסכנין

נעם דן:  הם נועדו לטפח יזמות לוקאלית בתחומים שונים, גם רב תחומיים וגם ספציפית בתחום המדיקל

איימן עודה: ערערה שבנגב או ערערה שבמשולש?     

נעם דן: בצפון

נעם דן:  נמצאת פה נציגה של רשות החדשנות, נכון?     

איימן עודה: שאלתי, כי מי שנעדר פה זה הנגב

נעם דן: ניקח את זה לתשומת לבנו

קריאה: הרשות משקיעה גם בנגב

נעם דן: נראה לי שכדאי שאחרי זה נעביר את זה גם לנציגה של רשות החדשנות, שתפרט עוד יותר על מה שרשות החדשנות עושה בהיבטים האלה

נעם דן:  יש גם מועדון אנג'לים בערערה – שם המטרה היא יותר לדרבן משקיעים להשקיע ביזמים ערבים – חממה בנצרת, מאיצים בשפרעם ובאוניברסיטת תל אביב

נעם דן:       ביקשתם שאציין גם את מה שמשרד העבודה עושה, לדעתי יש פה גם נציג של משרד העבודה ואני אגיד רק בגדול וכמובן, אשמח שתרחיב על זה: כ-20 מיליון שקלים לסדנאות תעסוקתיות, תוכניות חשיפה והכשרה

נעם דן:  יש פה גם שיתוף של התעשייה ורשות החדשנות במסגרת מסלול ייעודי, מסלול 44, שזה קרן הון אנושי להייטק

נעם דן:      אלה, בגדול, כל התחומים שבהם גם השקענו בתקציב

נעם דן:  חלק הם גם תוכניות חומש ונשמח לפרט

איימן עודה: נעם, תודה רבה לך

איימן עודה:  אנחנו עוברים עכשיו לשאדי חדאד

איימן עודה:  בבקשה, שאדי 

שאדי חדאד: תודה רבה איימן

שאדי חדאד:  שמי שאדי חדאד, סמנכ"ל מעסיקים ב-co impact, השותפות לקידום תעסוקה בחברה הערבית

שאדי חדאד:  אנחנו מלווים היום כ-60 מעסיקים בכל מה שקשור לתהליכי גיוון והכללה של החברה הערבית, דרך תהליכי עומק להעלאת מודעות ולמיצוב אטרקטיבי של המעסיקים מול החברה הערבית

שאדי חדאד:  כמובן, עם תוכניות ייעודיות

שאדי חדאד:       כמו שאמרו קודמיי, לאורך כל מחזור חיי האזרח הערבי במדינת ישראל, מחינוך טכנולוגי בבית ועד בית הספר והשתלבות במסלול הלימודים ואחרי זה בתעסוקה – אנחנו רואים חשיבות קריטית לטיפול רב מערכתי לאורך כל הדרך הזאת, החל מהבית ועד להשתלבות באקדמיה ואחרי זה בתעסוקה

שאדי חדאד:  גם לעידוד תלמידים, כמו שדיברו קודמיי על בגרות טק ועל הכוון תעסוקתי עוד בתיכון

שאדי חדאד:  לדעתנו, ולדעתי האישית, כל זה לא יכול לקרות מבלי לשלב גם את המעסיקים בשלב ההטמעה הזה והעלאת המודעות

לענייני הצעירים): שאדי, וגם נעם, מה סך הסכומים? אם אפשר לדבר רגע במספרים

שאדי חדאד: סך הסכומים של מה?	     

לענייני הצעירים): של ההשקעה בכל ההקשרים הללו, בתוכניות, גם נעם

נעם דן: אני פשוט יכולה לציין עוד פעם: לעניין החינוך, אמרתי, אימוץ מסקנות ועדת הון אנושי של דדי פרלמוטר – זה 650 מיליון שקלים למשך חמש שנים; השכלה גבוהה – יש לנו 153 מיליון שקלים לשנה

לענייני הצעירים): 150 מיליון בכל שנה

נעם דן: כן, יש עוד סכום ייעודי לבדואים, וסכום ייעודי למזרח ירושלים

איימן עודה: שזה כמה? את יכולה להגיד?     

אורי אור: הבדואים זה 22 מיליון שקלים ומזרח ירושלים 170 מיליון שקלים

אורי אור:  תתקנו אותי - - -     

לענייני הצעירים): אוקיי, תודה

אורי אור: הבדואים זה 80 מיליון שקלים לחומש

אורי אור:  ומזרח ירושלים, זה נגמר השנה, זה 90 מיליון שקלים לחומש

לענייני הצעירים): אורי זיו, השכלה גבוהה

לענייני הצעירים):  כמה אמרת למזרח ירושלים?     

אורי אור: אם אני לא טועה, 90 מיליון שקלים בהחלטת הממשלה

נעם דן:  90 מיליון שקלים, אבל יש מצ'ינג של האוצר לעוד, זה 170 מיליון שקלים ביחד

לענייני הצעירים): ביחד, תקציב

לענייני הצעירים):  חשוב להבין, תודה

לענייני הצעירים):  סליחה שהפרעתי

שאדי חדאד: הכול בסדר

שאדי חדאד:  אקח את זה מהנקודה של הכסף – ויש כסף ויש משאבים – ואקח את זה למנדט שלנו, של העבודה שלנו מול המגזר העסקי

שאדי חדאד:  אתייחס לשתי נקודות עיקריות

שאדי חדאד:  הנקודה הראשונה, לפי נתוני הלמ"ס לשנת 2021, שיעור הסטודנטים הערבים באקדמיה הוא כמעט 19

שאדי חדאד: 5

שאדי חדאד:  אם עושים צלילה פנימה רואים שמתוך ה-19% האלה, 70% הן נשים ערביות שנמצאות בקדמה ולומדות

שאדי חדאד:      תרומתנו כחברה ערבית לכלכלה ולצמיחה במשק היא קריטית

שאדי חדאד:  אנחנו חייבים לקחת את המשאב הזה שלומד ומשקיע במשך שנים, ומהמצטיינים והממשיכים גם לתארים מתקדמים, חייבים להשקיע בו ולהכניס אותו לתוך התעסוקה – תעסוקה הולמת כמובן – ולתת לו הזדמנות

שאדי חדאד:  אנחנו חייבים פה את המעסיקים, כדי לייצר את הגשר הזה בין האקדמיה לבין המעסיקים, עם תוכניות מותאמות, עם תוכניות כניסה של בוטקאמפים, תוכניות התמחות ותוכניות ייעודיות שיכניסו את האנשים האלה עוד משלב הלימודים, שיתנסו וידעו ויוסיפו שורות לקורות החיים שלהם, כי בסופו של דבר הם מזנבים מאחור כי אנחנו לא עושים צבא ולא לומדים היררכיה ותרבות ארגונית

שאדי חדאד:  אנחנו מסיימים י"ב ועוברים ישר לאקדמיה, במקרה הטוב אנחנו עושים שנת עבודה אחת, ואין לנו את המיומנויות האלה

שאדי חדאד:  אם משלב האקדמיה נתחיל להתייחס לזה ולשלב את האנשים בתוך התעסוקה, זה בעיני דבר קריטי מאוד

שאדי חדאד:       דווקא בזמן הזה, כשאנחנו חווים משבר גדול מאוד בתוך ההייטק ויש התייעלות, דווקא בזמן הזה אפשר לקחת תוכניות ייעודיות עם המעסיקים ולהכניס יותר אנשים פנימה, כי הכוח הערבי המאוד מאוד גדול שנמצא ולמד ועשה, רק מחכה להזדמנות הזאת

איימן עודה: נקודה חשובה מאוד

שאדי חדאד: הנקודה השנייה מופנית למעסיקים

שאדי חדאד:  מהמנדט שלי כמי שעובד עם מעל 60 מעסיקים, מעסיקים בכללותם – ואני מדבר על כל המגזר העסקי – צריכים להיפתח להעסקה מגוונת ולא הומוגנית

שאדי חדאד:  כולנו יודעים שבהייטק כולם דומים, כמעט כולם נראים אותו דבר

קריאה: זה אותו פס ייצור

שאדי חדאד: זה ממש אותו פס ייצור

שאדי חדאד:  דרך ההתאמות התרבותיות, כשאנחנו מלווים בתוך הארגונים בעזרת שותפים שרבים מהם נמצאים פה סביב השולחן, נעזור לאותם מעסיקים לעשות את התאמות כי כוח האדם קיים, מחכה והוא רוצה את ההזדמנות הזאת

איימן עודה: שאדי, מה זאת אומרת התאמה תרבותית?     

שאדי חדאד: מי שסיים י"ב, הלך לאקדמיה ורוצה להתראיין כרגע, לשבת מול רכזת גיוס

שאדי חדאד:  כחברה ערבית אנחנו נותנים לדמות סמכותית כבוד

שאדי חדאד:  אם אני אתן את הדוגמה הזאת, כשאני יושב מול מראיינת ומרכין ראש זה לא אומר שאני ביישן זה אומר שאני נותן לה כבוד כדמות סמכותית

שאדי חדאד:  אם אותה מגייסת לא מכירה את המקום שאני מגיע ממנו ומה האלמנט הזה של הכבוד מהווה מבחינתי, היא לא תדע

שאדי חדאד:  היא תחשוב שאני ביישן ואני לא יכול למכור את המוצר שלה מול לקוח

שאדי חדאד:  אלה דברים שאנחנו עובדים עליהם עם המעסיקים, כדי להעלות את המודעות

איימן עודה: אנחנו משתכנזים בשנים האחרונות, אבל בסדר

לענייני הצעירים): מתמזרחים

שאדי חדאד: נכון, אבל עדיין יש אלמנטים תרבותיים שאותה רכזת הגיוס לא מבינה ואם לא מעלים לה אותם למודעות היא לא תיקח אותנו בחשבון

שאדי חדאד:  לסיום אגיד שאני מחזק גם את דבריה של חברתי והקולגה שלי, הגברת מייסם, ואוסיף ואגיד שהעסקה איכותית משפרת את הסטטוס של החברה הערבית ותורמת לכולנו

שאדי חדאד:  זה לא עניין של החברה הערבית, זה העניין של כולנו פה

שאדי חדאד:  היא מורידה את אחוז חסרי המעש, מעודדת תעסוקה הולמת והוגנת ומשפרת את איכות החיים של כולנו

שאדי חדאד:       לצד הליווי שאנחנו נותנים ב-co impact, בעיני צריכה להיות תרומה ממשלתית מאוד מאוד גדולה לעידוד מעסיקים לעשות מהלכים כאלה, ואני חושב שאנחנו נגיע למצב הרבה יותר טוב מזה שאנחנו נמצאים בו היום

שאדי חדאד:  תודה

איימן עודה: תודה רבה לך, שאדי חדאד

איימן עודה:  עכשיו מיכל סלע, מגבעת חביבה, פרויקט פרחי הייטק

איימן עודה:  וכל אחד יציג את עצמו, בבקשה

איימן עודה:  דרישת שלום חמה למוחמד דראושה

מיכל סלע: 	 זו לא דרישת שלום, זה עוד שנייה

מיכל סלע:  הוא המופע המרכזי, אני רק החימום

מיכל סלע:  קודם כול, תודה רבה ליושבי-הראש, גם לחבר הכנסת עודה וגם לחברת הכנסת נעמה לזימי

מיכל סלע:  וגם לחבר הכנסת חוג'יראת, שעזב אבל מאוד מאוד עזר בקידום של הדבר הזה

מיכל סלע:  גבעת חביבה מקדמת חיים משותפים ושוויון כשני דברים שאנחנו לא יכולים להפריד ביניהם מבחינתנו

מיכל סלע:  כשזה מגיע לנושא החינוך – שזה הכלי העיקרי של גבעת חביבה להשגת המטרות שלנו – אנחנו מדברים גם על החינוך וגם על גיל הנעורים כחלון קריטי ליצירת שוויון הזדמנויות, ובעיקר שוויון הזדמנויות בתעסוקה

מיכל סלע:       אם אנחנו מסתכלים על החברה היהודית, בדיוק כמו שראינו פה, יש בעצם איזושהי הסללה לא רק של האחוזון העליון הכי גאוני, אלא הסללה די רצינית של שכבות אוכלוסייה לתוך עולם ההייטק

מיכל סלע:  אנחנו רוצים לייצר איזושהי הסללה כזאת גם עבור החברה הערבית, עבור צעירים בחברה הערבית כשאין את הצבא, לא רק לגאונים של הגאונים אלא לשכבה קצת יותר עבה של אנשים שזה הפוטנציאל שלהם, לממש אותו

מיכל סלע:  בעבור זה התחלנו את תוכנית "פרחי הייטק", שהיא בעצם תוכנית אקדמיה בתיכון לילדים מחטיבת הביניים

מיכל סלע:  מוחמד דראושה, מנהל האסטרטגיה של גבעת חביבה וגם מי שיזם והקים את תוכנית "פרחי הייטק", יציג אותה

מוחמד דראושה: תודה רבה, מיכל

מוחמד דראושה:  תודה, חבר הכנסת עודה וחברת הכנסת לזימי

מוחמד דראושה:  לא אכנס לאבחון של הבעיות אלא לפתרון, אנחנו מתמחים יותר במציאת פתרונות ולאו דווקא בשיח על בעיות

מוחמד דראושה:  שני פרויקטים שהקמנו עוסקים בבניית יכולות בתוך החברה הערבית להשתלב בחברה הכלל ישראלית

מוחמד דראושה:       פרויקט אחד זה שיפור רמת העברית

מוחמד דראושה:  יזמנו לפני תשע שנים פרויקט שבזמנו קראנו לו "יהיה בסדר" והיום הוא נקרא "השפה המשותפת", הפרויקט הוא למעשה הכנסת מורים יהודים דוברי עברית כשפת אם כמורים בחטיבות הביניים

מוחמד דראושה:  אני מסכים עם הדובר שהיה לפני שהדגיש שעיקר העבודה צריך להיות בחטיבות הביניים, יש היום כמעט 50 או 60 בתי ספר, 60 חטיבות ביניים ערביות מתוך כ-150, שהן שותפות לפרויקט הזה

איימן עודה: צריך גם מורים ערבים בבתי ספר יהודיים

מוחמד דראושה: זו תוספת על המורים הערבים

מוחמד דראושה:  בסך הכול, תופעת המורים הבין-מגזריים, נקרא לה, גדלה באופן ענקי

מוחמד דראושה:  כשהתחלנו בפרויקט הזה, חוסאם ואני התחלנו עם שישה מורים ב-2005 והיום יש 2,000 מורים ערבים במערכת החינוך העברית ו-500 מורים יהודים במערכת החינוך הערבית

איימן עודה: 5,000 מורים יהודים

מוחמד דראושה: 2,000 מורים ערבים במערכת החינוך העברית ו-500 מורים יהודים במערכת החינוך הערבית

מוחמד דראושה:  ל-93% מהמורים האלו זה המפגש המשמעותי הראשון שקורה להם עם האחר

מוחמד דראושה:  אצל 68% זה גורם לשינוי עמדות לכיוון החיובי

מוחמד דראושה:       הפרויקט השני שאנחנו התמקדנו בו הוא איך אנחנו מביאים את המוחות הכי טובים למקצועות הכי נחשקים במשק, במקומות שיש בהם תת-ייצוג של החברה הערבית

מוחמד דראושה:  כולנו שמענו את האחוזים בהייטק, אלה אותם אחוזים, פחות או יותר, גם בעולם הפיננסים

מוחמד דראושה:  גם בעולם הפיננסים אחוז העובדים הערבים מתקרב ל-3%

מוחמד דראושה:  יש פה כשל, יש פה אי של כישלון

מוחמד דראושה:  המחשבה הייתה לחפש מה קורה בחברה היהודית

מוחמד דראושה:  פרויקט "פרחי הייטק" הוא פרויקט שקיים בחברה היהודית מזה עשרות שנים

מוחמד דראושה:  במקור זה רעיון של הצבא שרצה שכבר יהיו בצבא בוגרי אקדמיה, הוא רצה להעשיר את הכוחות הצבאיים בבוגרי אקדמיה

מוחמד דראושה:  אנחנו עשינו לזה אזרוח עבור התלמידים הערבים, אנחנו מאתרים תלמידים ערבים טובים במתמטיקה בכיתה ח' ומכיתה ט' הם מתחילים ללמוד קורסים אקדמיים במדעי המחשב

מוחמד דראושה:  במקביל הם מקבלים עוד שני דברים נוספים, ליווי גם בעברית וגם באנגלית

מוחמד דראושה:  הם מקבלים קורס מיוחד שנקרא "עברית הייטק", נושאים שרלוונטיים ממש ללימודים שלהם

איימן עודה: אני מקווה שזה לא על חשבון הערבית

מוחמד דראושה: לא, זה לא על חשבון הערבית

מוחמד דראושה:  אלה קורסים אקדמיים בנוסף למה שהם מקבלים בבתי הספר שלהם, חבר הכנסת עודה

מוחמד דראושה:       בנוסף יש תוכנית שמשתרעת על פני ארבע שנים, מכיתה ח'-ט' עד כיתה י"ב

מוחמד דראושה:  פעם בטרימסטר, שלוש פעמים בשנה, אנחנו הולכים איתם לסיורים אצל מעסיקים פוטנציאליים – אנחנו קוראים לזה "קשרי מעסיקים" – כדי שיבינו לאן הם יכולים להגיע פוטנציאלית

מוחמד דראושה:  יש שם שני נושאים

מוחמד דראושה:  קודם כול, הם פוגשים עובדים ערבים מצליחים באותן חברות, מה שקרוי models, כדי לראות אנשים שיכולים להיות כמוהם וגם קצת לדבר על כל תהליך המיון והקבלה, כבר מכיתה ט'

מוחמד דראושה:  עד שהם מסיימים ללמוד בי"ב יש להם כבר 50% מהתואר האקדמי

מוחמד דראושה:  התוכנית פועלת בינתיים באזור ואדי עארה, בשיתוף עם מכללת נתניה

מוחמד דראושה:  עכשיו הגענו להסכם עם האוניברסיטה הפתוחה לעשות את זה בפריסה ארצית

מוחמד דראושה:  בשנה הקרובה אנחנו מתחילים עם האוניברסיטה הפתוחה בקמפוס נצרת אבל משם אנחנו נעבור לכל הקמפוסים

מוחמד דראושה:  יש לאוניברסיטה הפתוחה 16 קמפוסים, נוכל להנגיש את הפרויקט ואת הפעילות הזאת ברמה הארצית

מוחמד דראושה:       אחרי שהמודל עבד, מה זה "המודל עבד"? אנחנו מגיעים לאותו אחוז בוגרים כמו בחברה היהודית, כמעט 50% מאלה שמתחילים את הפרויקט בכיתה ט' מסיימים את התואר

מוחמד דראושה:  אגב, אותם 50% נכנסים תוך חודשיים או לתעסוקה או ללמוד תואר שני

מוחמד דראושה:  אחוז אלה שממשיכים לתואר שני הרבה יותר גבוה מהאחוז הסטנדרטי של בוגרים של תוכניות אחרות

מוחמד דראושה:  הם מסיימים תואר ראשון בגיל 19

מוחמד דראושה: 5 ועדיין פנויים לעוד לימודים, הם עוד לא התעייפו מלימודים

מוחמד דראושה:  הרעיון הוא, כפי שמיכל אמרה, הסללת המוחות הכי טובים למקצועות הכי נחשקים, שמביאים גם הכי הרבה שכר לאנשים

איימן עודה: חברי הטוב מוחמד דראושה, אני יודע שכולכם נמצאים בתחום הזה של ההייטק אבל כשאתה מדבר דווקא על המוחות הטובים, זה נוגע לי במקום שחשוב לי מאוד, אני חושב שהוא חשוב לכל חברה

איימן עודה:  אני חושב שהתפיסה הקפיטליסטית לוקחת את כולנו למקומות מסוימים וזה על חשבון כך שהמוחות הטובים ילכו דווקא לנושאים שחשובים לחברה כולה, כמו למשל מדעי הרוח

איימן עודה:  למשל, אני רואה צמיחה ברפואה בקרב האוכלוסייה שלנו, המוחות הטובים ביותר, כל הזמן תורנויות בבתי חולים והכול כדי להצליח ברמה האישית, הפרסונלית: איך להביא 40,000 שקלים בחודש, איך להביא 50,000 שקלים בחודש

איימן עודה:  אנחנו מפסידים דווקא מהמוחות הטובים, למען החברה כולה

לענייני הצעירים): ממש

איימן עודה: זו תפיסה קפיטליסטית שלוקחת את כולנו דווקא למקומות הללו

איימן עודה:  לכן זה צרם לי, לכן אני נכנס לדבריך

לענייני הצעירים): רגע, בגלל שאיימן הרים עכשיו לגמרי ואנחנו כנראה נסכים

לענייני הצעירים):  אני חושבת שבסוף אתה גם מתאר הצלחה

לענייני הצעירים):  הייתי רוצה לצאת מפה באיזו קריאה שהלוואי שהמדינה תעשה מה שהיא עושה בהייטק גם במקצועות מצמצמי אי-שוויון, זה מה שנקרא: צמיחה מכלילה, בעצם גם ללמוד מההצלחות של ההייטק הישראלי כדי לשקם את המערכות הציבוריות

לענייני הצעירים):  שליחות זה לא תחליף לשכר, לתנאים ולהשקעה

לענייני הצעירים):  הלוואי, מפה

לענייני הצעירים):  אני גם מסכימה איתך באלף אחוז

מייסם ג'לג'ולי: הלוואי שתהיה הצלחה בהייטק, גם ההייטק הוא עדיין לא הצלחה

הוועדה לענייני צעירים): בואי תראי מה קורה בענפים של המקצועות החיוניים: הגיל הרך, סיעוד, עו"סיות ועוד

הוועדה לענייני צעירים):  הכול בפרופורציות, ממש

מוחמד דראושה: כאדם שבא ממדעי החברה, אני מצטרף אליכם בשתי ההערות האלו

מוחמד דראושה:  אני לא חושב שהמטרה פה היא לייבש את המקצועות האחרים, המטרה פה היא להביא לסיפורי הצלחה במקומות שיש בהם חסר

מוחמד דראושה:  יש לנו הרבה מאוד רוקחים, יש לנו הרבה מאוד עורכי דין, יש לנו הרבה מאוד רופאים, 24% מהרופאים

מוחמד דראושה:  בהייטק ובפיננסים אנחנו עדיין ב-3%, כשנגיע לאחוז הרלוונטי שלנו, כשנגיע ל 20%, אני מבטיח לְךָ להפסיק את הפרויקט הזה

לענייני הצעירים): צודק

מיכל סלע: חוץ מזה, נראה לי שעכשיו המחאה הראתה שלאנשי ההייטק המובילים והאנשים שמחזיקים בהון במדינה יש אפשרויות להוביל גם חברתית

לענייני הצעירים): לגמרי, יזמות חברתית והשפעה חברתית

מוחמד דראושה: אוסיף הערה אחת לקראת הסוף

מוחמד דראושה:  התוכנית קיבלה עכשיו הכרה ממשרד החינוך כתוכנית "אקדמיה בתיכון"

מוחמד דראושה:  מקרב תלמידי התיכון שלומדים באקדמיה בישראל, רק 1% הם ערבים

מוחמד דראושה:  רק 1% מהתלמידים שנמצאים באקדמיה בזמן התיכון, רק 1%, הם ערבים

מוחמד דראושה:  אנחנו אחראים ל-1% הזה, פחות או יותר

מוחמד דראושה:  האחוז הזה צריך לגדול באופן משמעותי מאוד

מוחמד דראושה:  אנחנו מכניסים כמעט 100 תלמידים בשנה למנגנון הזה של "אקדמיה בתיכון", בשנה הבאה אולי נוכל לעשות את זה ברמה של 200 תלמידים אבל אנחנו צריכים להיות ברמות של כמעט 1,200-1,000 תלמידים

מוחמד דראושה:       חסרים פה שני דברים: חסרה הנגשה, ועל התשתית של האוניברסיטה הפתוחה אנחנו נוכל לעשות את זה, וחסר מימון לפעילות הזאת

מוחמד דראושה:  העלות של תוכנית כזאת היא כמעט 8,000 ש"ח לשנה, לתלמיד

מוחמד דראושה:  אנחנו יודעים שכמעט 47% מהחברה הערבית מתחת לקו העוני, זאת אומרת שחלק גדול מהמשפחות לא יכולות לממן את זה

מוחמד דראושה:  בהיקפים הנוכחיים, של 100 תלמידים, אנחנו מצליחים – מפילנתרופיה, כן? – להביא מלגות, כמעט 60% מהתלמידים מקבלים מלגות משמעותיות

מוחמד דראושה:  אבל אם אנחנו הולכים עכשיו ל-scales, להרחבה מסיבית בכל הארץ ומנגישים את זה גם בנגב וגם בצפון הרחוק, נצטרך גם את הסיוע של גורמי הממשל בכדי לממן את התלמידים האלו

מוחמד דראושה:  תודה רבה

איימן עודה: תודה רבה לך, מוחמד דראושה

איימן עודה:  עכשיו ידבר חיר עבד אלראזק, מרשות החדשנות, ואחריו רועי הרצוג

איימן עודה:  בבקשה

חיר עבד אלראזק: תדבר, מן הסתם

לענייני הצעירים): תדבר

איימן עודה: את צודקת, תפדלי

איימן עודה:  כי חיר יכול להיות גם זכר וגם נקבה

חיר עבד אלראזק: נכון, זה שם שמתאים לכולם

חיר עבד אלראזק:  אני חיר עבד אלראזק, מנהלת תוכניות בחטיבת הזנק, ברשות החדשנות

חיר עבד אלראזק:  תודה לחברת הכנסת לזימי ולחבר הכנסת עודה, על הוועדה הזאת, הנושא חשוב

חיר עבד אלראזק:  חשוב לנו כרשות החדשנות להיות פה ולייצג את הדברים שאנחנו עושים למען קידום ושילוב החברה הערבית בהייטק וביזמות

חיר עבד אלראזק:  אתייחס רק להערה האחרונה שלך, לגבי עשייה למען החברה, הטכנולוגיה היום יכולה לפתור בעיות שהן גם חברתיות וגם גלובליות

חיר עבד אלראזק:  טכנולוגיה יכולה לפתור עוני, בעיות במים, קיימות, אקלים וכל האתגרים שהם עולמיים, גלובליים

חיר עבד אלראזק:  אנחנו מעודדים יזמות, המיקוד של הרשות הוא בקידום יזמות

איימן עודה: חיר, קודם כול, אני מקבל את מה שאת אמרת

איימן עודה:  אני מקבל אבל גם תסכימי איתי שאנחנו לומדים באוניברסיטאות על פי הציונים שלנו ולא לפי הנושא שאנחנו קרובים אליו יותר

איימן עודה:  זה מתחיל אפילו בכיתה ט' בבית הספר, מי שהולך ללמוד מדעים זה לפי הציונים ולא לפי הנטייה של הבן-אדם עצמו

איימן עודה:  אני רוצה שבן אדם שקיבל בפסיכומטרי 700 ואני לא יודע מה, ילמד פילוסופיה כי זה חשוב לחברה שלי שהוא ילמד מדעי הרוח

חיר עבד אלראזק: אל תדאג, הם לומדים גם פילוסופיה

איימן עודה: לכן אני מקבל את מה שאת אמרת לגמרי אבל אני חושב שמה שאני אמרתי משלים

איימן עודה:  זה חשוב לכל חברה, זה לעצמך, שהמוחות הטובים יהיו גם בנושאים הללו

חיר עבד אלראזק: אני מקבלת

חיר עבד אלראזק:  גם לדור העתיד חשוב שיהיו מורים טובים, כדי שיצמיחו דור חושב ולומד שיכול להתקיים לבד, להתקיים גם בלי העזרה של המדינה והחברה האזרחית

חיר עבד אלראזק:      אני חייבת להגיד שכמו שאמרת, הדור הצעיר משתכנז, חלק מהם יודעים לעשות דברים

חיר עבד אלראזק:  אני רואה את האחיין שלי ואיך הוא לומד לבד באוניברסיטה פייתון, כולי גאווה ואני רואה את השינוי

לענייני הצעירים):  אני רק חייבת להגיד שמיומנויות טכנולוגיות-אקדמיות, השכלה, הן לא נחלה של עדה מסוימת, גם מזה צריכים להיגמל

לענייני הצעירים):  להפך, התיקון הוא לשנות את העיוות של התפיסה הזו, להגיד שכולנו יכולים למצות את הפוטנציאל שלנו אם נקבל נקודות פתיחה טובות להתחיל איתן

חיר עבד אלראזק: לשמחתי אנחנו לא בנקודת ההתחלה, יש אלפי מהנדסים ויש כבר סיפורי הצלחה, פשוט צריך להציף אותם

חיר עבד אלראזק:  לענייננו, המיקוד של רשות החדשנות וחלק מהאסטרטגיה שלה זה גיוון דמוגרפי וגאוגרפי

חיר עבד אלראזק:  יש לנו תוכניות לפריפריה ותוכניות לקידום אוכלוסיות בתת-ייצוג כולל או בייצוג חסר, זו המילה הנכונה, כולל נשים, ערבים, יוצאי אתיופיה, וערבים – כולל הערבים בדרום

חיר עבד אלראזק:       כמו שנעם ציינה, קיבלנו 250 מיליון שקלים כחלק מתוכנית החומש לחברה הערבית, חמש שנים

חיר עבד אלראזק:  כמובן שרשות החדשנות משתתפת ב-20% מהתקציב הזה, גם היא שמה כסף

חיר עבד אלראזק:  גם לפני שהתחלנו ליישם את תוכנית החומש השקענו בתוכניות לשילוב ערבים בתעסוקה, בקולות קוראים של מסלול קרן הון אנושי להייטק, קרן שבעצם תומכת בארגונים שמציעים תוכניות חדשניות לשילוב צעירים וצעירות מהחברה הערבית בתפקידי פיתוח ובתפקידי מעטפת בחברות הייטק

חיר עבד אלראזק:       אנחנו גם שמים דגש גדול מאוד על יזמות

חיר עבד אלראזק:  כי אם אנחנו אומרים שהתמונה עגומה בהייטק, זה עוד יותר מחמיר כשמסתכלים על יזמות טכנולוגית ומספר היזמים שצמחו, מספר החברות בבעלות יזמים ויזמות ערבים שצמחו בעשר השנים האחרונות

חיר עבד אלראזק:  ראיתי שאסף פתיר חילק לכם את הדוח שעשינו ביחד עם "חאסוב", SNPI ורשות החדשנות, שמצביע על מצב היזמות הטכנולוגית בחברה הערבית

חיר עבד אלראזק:  בעשר השנים האחרונות צמחו אולי 100 חברות והפוטנציאל הרבה יותר גדול אבל מכל מיני סיבות, שצוינו קודם, המספר קטן

חיר עבד אלראזק:       אנחנו מקווים שבאמצעות תוכניות הנבטה – כמו שנעם ציינה, בשנה שעברה בחרנו חמישה פרויקטים, חמש תוכניות

חיר עבד אלראזק:  שלושה מרכזי חדשנות אמורים להצמיח ולהנביט חברות ולעזור ליזמים צעירים שאין להם מושג איפה להתחיל ואיך להקים חברות ואיך לקדם, לעשות את הצעדים הראשונים

חיר עבד אלראזק:  אם יש חברות שכבר בשלב מתקדם, לקחת אותן צעד קדימה, לחפש להן שותפים ולהציג אותן לקרנות

חיר עבד אלראזק:  יש לנו במסגרת התוכנית הזאת שלושה מרכזי חדשנות, אחד מהם בערערה – ואדי עארה

חיר עבד אלראזק:  יושב פה רביע זיוד, מנכ"ל "חאסוב לאבס'", מרכז חדשנות אחד והקבוצה של "חאסוב" גם מנהלת מועדון משקיעים, "חאסוב אנג'לס"

חיר עבד אלראזק:  יש לנו מרכז חדשנות בסכנין, NorthMed, שהמיקוד שלו הוא בתחום הרפואה וה-digital health

חיר עבד אלראזק:  יש לנו מאיץ שמנוהל על ידי אגודת הגליל, ועוד מאיץ באוניברסיטת תל אביב

מייסם ג'לג'ולי: ויש גם מרכז חדשנות בכפר קאסם, אזור המשולש הדרומי ו - - - "צופן"

חיר עבד אלראזק: נכון, נשכח

חיר עבד אלראזק:  אני מתנצלת בפני מוחמד אבו נדא, מנכ"ל המרכז הזה, ששכחתי לציין אותו

חיר עבד אלראזק:  זה חשוב מאוד, עוד מרכז חדשנות שקם

חיר עבד אלראזק:       היום בבוקר הייתה לי ישיבת עדכון סטטוס ואני רואה שהתוכניות האלה כבר מניבות תוצאות ויש לנו חברות שצומחות שם, יזמים שמשתתפים בתוכניות וגם מרכזי תעסוקה שאמורים לפעול במרכזים האלה ולקדם תעסוקה לוקאלית

חיר עבד אלראזק:       אני לא שוכחת, היא יושבת לידי, את פהימה, מנהלת עמותת "סיראג'" בדרום

חיר עבד אלראזק:  אנחנו תומכים גם בתוכניות לחברה הערבית בדרום, יש לנו קול קורא שיוצא בסוף החודש ומזמין את השחקנים בדרום, וגם במרכז, אם יש להם תוכניות טובות לשילובם של התושבים מהחברה הערבית בדרום, בתעשייה

חיר עבד אלראזק:  אני יכולה להמשיך לדבר, אבל אני רוצה לתת גם לרועי הרצוג, ממשרד העבודה – השותפים שלנו – לדבר ולהשלים על שיתוף הפעולה והתוכניות הממשלתיות, השלמות, עבור החברה הערבית

חיר עבד אלראזק:  תודה לכם על ההזדמנות

איימן עודה: תודה רבה

איימן עודה: אם תוכלו, נשמח רק שתתייחסו – גם רועי – למספר המשתתפים בתוכניות, שנבין מה סדרי הגודל

איימן עודה:  להשלים את זה, תודה

רועי הרצוג: כן, אני אשמח

איימן עודה: חברים, אתם רואים את זה? זה סטופר

לענייני הצעירים): נהיה רציני

איימן עודה: נהיה רציני

איימן עודה:  מעכשיו, שלוש דקות כל אחד

איימן עודה:  רועי הרצוג, בבקשה

רועי הרצוג: תודה רבה, אשתדל לעמוד במסגרת הזמן שניתנה לי

רועי הרצוג:  הכנתי כאן כמה שקפים שיכולים לענות על השאלה של חברת הכנסת לגבי מספר המשתתפים

רועי הרצוג:  רק מילה, מינהל תעסוקת אוכלוסיות פועל לשילוב אוכלוסיות בייצוג בתעסוקה בכלל, בהתאם ליעדי התעסוקה של דוח תעסוקה 2030

רועי הרצוג:  במסגרת הפעולה שלנו אנחנו עומדים גם בשילוב אוכלוסיות בהייטק

רועי הרצוג:       התוכנית הראשונה שאנחנו מפעילים לטובת האוכלוסייה הערבית נקראת "תוכנית פורסאתק" שמופעלת על ידי עמותת "צופן", שותפים אמיצים שלנו בצפון, ועמותת itworks שפועלת במזרח ירושלים, בדרום ובמרכז הארץ

רועי הרצוג:  מבחינת התוצאות, בחמש השנים האחרונות הפעולות במסגרת המכרז הובילו לכ-2,700 משתתפים בקורסים טכנולוגיים, בסדנאות תעסוקתיות, בדיקות חומרה כאלה ואחרות, מנטורינג

רועי הרצוג:  הפעולות האלה הובילו ל-1,600 השמות בתפקידים טכנולוגיים בתעשיית ההייטק

רועי הרצוג:  התקציב שעומד לרשות התוכנית הזאת הוא כ-5 מיליון שקלים בשנה

רועי הרצוג:  במהלך השנים הקרובות אנחנו מתכוונים לצאת למכרז חדש במסגרת יישום תוכנית החומש לחברה הערבית, החלטת ממשלה 550, שתוביל לשילוב של אותם בוגרים

רועי הרצוג:  עלה פה הרבה הגידול המשמעותי של היקף הסטודנטים והלומדים לימודי הייטק, צריך להבין שאותם בוגרים ללא תמיכה וללא ליווי, לא יוכלו למצוא עבודה

רועי הרצוג:  הם נפלטים לשוק כג'וניורים וזה יכול ליצור פעולות בעייתיות מאוד

רועי הרצוג:       תוכנית נוספת שאנחנו משיקים בימים אלה נקראת "פריטק", לטובת חשיפת אוכלוסיות שרחוקות כיום משוק התעסוקה בהייטק

רועי הרצוג:  הן לא מכירות את העולם הזה, אין להן מישהו שלמד איתם או בן משפחה שיכול להמליץ להן ללמוד לימודי ההייטק

רועי הרצוג:  זה מיזם משותף שאנחנו משיקים עם "קרן רש"י", "קרן ביחד", "קרן קראון" ו"גוגל ישראל", ממש בימים האלה

רועי הרצוג:  הוא מבוסס על הפעילות של מרכזי "ריאן", שציינתי קודם שמופעלים דרך מינהל תעסוקת אוכלוסיות, לשילוב בתעסוקה

רועי הרצוג:  מבחינת יעדים אנחנו מתכוונים במהלך שלוש השנים הקרובות להוביל כ-650 משתתפים שיעברו מכינות ללימודי מתמטיקה וללימודי אנגלית, כל אותם פערים שצוינו כאן קודם, ולימודי מיומנויות רכות כאלה ואחרות שיצליחו לצמצם נשירה

רועי הרצוג:  בסופו של דבר התוכנית תוביל לשילוב של כ-320 אקדמאים באקדמיה או בהכשרות חוץ אקדמיות

רועי הרצוג:       אני מקצר ממש, סליחה

רועי הרצוג:   מסלול נוסף – כפי שחיר ורשות החדשנות ציינו – קרן הון אנושי להייטק -מסלול 44, של רשות החדשנות

רועי הרצוג:  במסגרת המסלול הזה של הרשות הוצאנו קול קורא משותף, בתקצוב שלנו ושלהם, במהלך שנת 2022

רועי הרצוג:  במסגרת המסלול זכו 12 גופים שונים בתקציב המענק הממשלתי בהיקף של כ-12 מיליון שקלים

רועי הרצוג:  על גבי זה הם הוסיפו, התקצוב הכולל הוא 21 מיליון שקלים

לענייני הצעירים): זה שנתי, כן? 

רועי הרצוג: לא

רועי הרצוג:  כל המענק הוא בסך הכול כשנתיים

רועי הרצוג:  הפעילות של הגופים היא בסדר גודל של שנתיים, כל אחד בתוכנית שלו

רועי הרצוג:  כמו שחיר ציינה, באמת תוכניות חדשניות ומגוונות מאוד, במטרה להנביט את אותן תוכניות

רועי הרצוג:  מבחינת יעדים, בשנתיים הקרובות ישתתפו כ-2,000 משתתפים מקרב החברה הערבית

רועי הרצוג:  ההשמה היא בסדר גודל של 60% השמה, 60% מהם ישולבו בתעשיית ההייטק

רועי הרצוג:  עד כאן

איימן עודה: תודה רבה לך

לענייני הצעירים): תודה

איימן עודה: תודה רועי, עכשיו רביע זיוד, מנכ"ל עמותת "חאסוב", בבקשה

רביע זיוד: תודה רבה איימן ונעמה, תודה רבה לכם על ההזמנה

רביע זיוד:  אני שמח להיות פה עם כולם, עמיתים ושותפים

רביע זיוד:  אגע בכמה נקודות שגם עמיתי נגעו בהן קודם אבל חשוב לי להדגיש כמה דברים

רביע זיוד:  ההייטק הוא הקטר הכלכלי הכי מוצלח במדינה ואנחנו סוג של נעדרים ממנו

רביע זיוד:  אנחנו נעדרים ממנו כי צריך לעשות כמה דברים ויש כמה סיבות לכך

רביע זיוד:  לדעתי רוב הקהילה, או רוב החברה הערבית, לא מכירה את הענף

רביע זיוד:  זה שכבות על גבי שכבות

רביע זיוד:  איימן, דיברת על הנושא של הקפיטליזם העיוור

רביע זיוד:  לצערי, היום ה-roll modell בחברה הערבית הוא מי שעושה כסף וכמה שיותר מהר

רביע זיוד:  זה מתחבר להרבה דברים אחרים

רביע זיוד:  העוני, כש-50% מהחברה מתחת לקו העוני ואין אפיקים להצלחה כלכלית ובאמת להתפתח בחיים, זו הסיבה, לפי דעתי, שאנשים נגררים לכל מיני מקומות של פשיעה ואלימות

רביע זיוד:      אתחיל בשני נתונים: 46% מהחברה הערבית לא שמעו על תחום היזמות, ו-78% לא מכירים עובד הייטק

רביע זיוד:  זה גם מתחבר לנושא: למה לא יכולים להגיע לחברות הישראליות בסוף?      

לענייני הצעירים): 76% לא מכירים עובד הייטק?         

רביע זיוד: 78% לא מכירים עובד הייטק, זה לפי כתבה של דה מרקר מ-2001

לענייני הצעירים): מטורף

רביע זיוד: אם אנחנו מדברים, מייסם אמרה – כמה? 10,000 עובדים? והם בדרך כלל – עוד בעיה טובה מאוד ואני מנסה להתכנס כי אני כבר מתפזר

רביע זיוד:  רוב האנשים שהולכים ולומדים, כשהם חוזרים הם לא חוזרים לערים ולכפרים שלהם, הם נשארים בחיפה או בתל אביב או בכרמיאל

לענייני הצעירים): הנגשת תעסוקה

רביע זיוד: הם לא חוזרים למקום שממנו הם יצאו ויש את ההיעדר של ה- roll modell

איימן עודה: ישובים ערבים מפסידים, אנחנו, החיפאים, מרווחים כל הזמן

איימן עודה:  כל הזמן, ממעמד הביניים ערבי ש - - - בכל שנה

לענייני הצעירים): כן

לענייני הצעירים):  פה אני משוחדת, העיקר שחיפה תרוויח

רביע זיוד: נכון, יש הגירה חיובית לחיפה, אבל זה באמת משאיר את כל הערים והכפרים הערביים בבעיה

לענייני הצעירים): בעצם אתה אומר שגם היעדר החזרה הוא מה שמונע מאתנו להכיר, בגלל זה הנתון המטורף הזה ש-78% לא מכירים

רביע זיוד: נכון, וזה גם מתחבר קצת לנושא של האינדיבידואליזם, שאנחנו עוברים מחברה קולקטיבית לחברה קצת אינדיבידואלית

רביע זיוד:  אם אני הצלחתי אז יצאתי מהמקום הקשה הזה, כי זה באמת נהיה גטאות

לענייני הצעירים): סליחה שאני נכנסת אבל אני רוצה להציע עוד תזה

לענייני הצעירים):  בסוף, כשאין הנגשה תעסוקתית באותו מרחב גם קשה לשפוט את מי שעובר למקום שמציע לו תעסוקה

לענייני הצעירים):  זה גם להגיד שבסוף, שוב, אחריות המדינה היא בדיוק על פיתוח הדבר הזה

רביע זיוד: נכון מאוד, תודה רבה

מייסם ג'לג'ולי: סליחה, אני רוצה להגיד עוד נתון מהסקר שהצגנו אתמול: 70% מההייטקיסטים הערבים רוצים להתנדב בחברה שלהם, רוצים להחזיר לחברה שלהם

לענייני הצעירים): בטוח שהם רוצים לגור ליד המשפחה שלהם, השאלה היא האם המדינה מאפשרת להם מרכז תעסוקה לידו

רביע זיוד: הם גם צריכים לבנות שם בית

לענייני הצעירים): נכון, סוגית הדיור ברורה

מייסם ג'לג'ולי: צריך והם רוצים להתנדב

מייסם ג'לג'ולי:  אנחנו צריכים גם לבנות יחד קהילת הייטקיסטים, קהילת הייטקיסטים ערבים שמחזירה לחברה וזה ההפך מהאינדיבידואליזם

לענייני הצעירים): נכון

רביע זיוד: סוגיית הדיור היא באמת סוגיה, התשתית, בכלל התשתית בערים הערביות

לענייני הצעירים): היא חסם

רביע זיוד: אלך כמה צעדים אחורה

רביע זיוד:  קודם כל צריך לדעת שזה קיים, אחרי זה צריך לדעת שזה אפשרי ואחרי זה צריך לראות מודל חיקוי, לראות כשזה קרוב לבית

רביע זיוד:  זו לפי דעתי השרשרת, זה מתחיל מהחינוך ממש

רביע זיוד:  דדי פרלמוטר הציג כמה פעמים את הנקודה של החינוך, חיר דיברה על הנושא של מרכזי החדשנות

רביע זיוד:  אני באמת יכול לקרוא לזה נס, בערערה לקחנו בניין משנת 1944 – בניין שהיה נטוש לגמרי ב-30 השנה האחרונות – ושיפצנו אותו בלי גרוש מהמדינה

לענייני הצעירים): יפה

לענייני הצעירים):  מאיפה גייסתם? קרנות?     

רביע זיוד: כסף פילנתרופי בעיקרו, אמריקאי וחלק ממנו מפה

רביע זיוד:  שיפוץ שעלה יותר מ-8 מיליון שקלים

רביע זיוד:  אני מזמין את כולכם לבוא למרכז היזמות בערערה, ל"חאסוב גראג'", מקום מדהים

רביע זיוד:  למה אני מזכיר את זה? כי הכול קם ונופל על תשתיות

רביע זיוד:  ברגע שיש, ברגע שפתחנו את המקום, אנחנו לא עומדים בביקוש

רביע זיוד:  והמקום כבר משך אליו השקעות, גם זכייה של רשות החדשנות ב-18 מיליון שקלים לחמש שנים הבאות, וגם כל הפילנתרופים האמריקאים והישראלים כבר הגיעו לביקור במקום

לענייני הצעירים): מדהים

רביע זיוד: ברגע שיש תשתית, התשתית מושכת ונותנת capacity

רביע זיוד:  אם אין capacity, אתה לא יכול לבנות

רביע זיוד:  באתי משם, באתי מערערה, עזבתי את המקום כשהוא מלא בצעירים, מלא בתוכנית "מסאר" של קרן דה רוטשילד

איימן עודה: אנחנו בקרוב נבקר אצלך

לענייני הצעירים): נשמע לי כמו משהו שאפשר לעשות יחד

רביע זיוד: אהלן וסהלן, אשמח מאוד שתבואו

רביע זיוד:  עוד דוגמה: חברי היקר אמיר, שיושב פה לידינו, מחברת "HAAT Delivery", חברה שנפתחה בחברה הערבית לפני שלוש שנים

רביע זיוד:  היום היא מעסיקה 191 עובדים, 191 עובדים

רביע זיוד:  זאת אומרת שאם אנחנו לא יכולים להגיע לשם – בנושא של הנטוורקינג יש נתון מטורף וזה נתון של HR של מיקרוסופט, 82% מהתעסוקה בהייטק זה חבר מביא חבר

איימן עודה: חביבי

רביע זיוד: אני מסיים

רביע זיוד:  בגלל זה בחברות הישראליות, שיש בהן אפס עובדים ערבים בדרך כלל, אין את ה-0 ל-1 ואין מי שיביא אנשים פנימה

רביע זיוד:  צריך לעבוד על ה-0 ל-1, ואז ה-1 יביא עוד 10

רביע זיוד:  זה התפזר קצת, תודה רבה על ההזדמנות

לענייני הצעירים): סליחה, יש לי רק שאלה אחת, אם אפשר

לענייני הצעירים):  משרד הפנים, באשכולות, האם הוא גורם שמסייע להקמת מרחבים משותפים כאלה? מעניין אותי לדעת

לענייני הצעירים):  למשל בגליל, באזורים האלו

לענייני הצעירים):  זה לא חלק?     

קריאה: הם עוסקים בעיקר באיכות הסביבה ובדברים כאלה

לענייני הצעירים): אני רוצה שנגיש בסיכום הדיון הזה שאלה למשרד הפנים ולאשכולות: איך הם חלק מיצירת מרחבי תעסוקה משותפים בהייטק? הרי הם מסייעים מאוד לאזורי תעשייה משותפים, אין שום הבדל, גם ההייטק יכול להיות אזור משותף

לענייני הצעירים):  מועצות, ערים, רשויות ערביות, כולן יכולות לחבור יחד וליהנות גם מהפירות של המיסים על זה וגם מאפשרות תעסוקה

לענייני הצעירים):  זה גם ימנע את הצורך בהגירה אל ערים גדולות כי אפשר להישאר באותם מרחבים

לענייני הצעירים):  זו שאלה שהיא חשובה ממש, לא רק תעשייה גם ההייטק

לענייני הצעירים):  תודה

איימן עודה: תודה רבה

איימן עודה:  עכשיו תדבר פהימה עטאונה, מסיראג'; ואחריה אשרף ג'בור, מקרן יד הנדיב

איימן עודה:  כל אחד שלוש דקות, בבקשה

פהימה עטאונה: צוהריים טובים לכולם

איימן עודה: אהלן וסהלן

פהימה עטאונה: תודה רבה על ההזדמנות להשמיע גם את הקול של הנגב

פהימה עטאונה:  "סיראג' - לקידום הייטק בחברה הבדואית", בחברה הערבית בנגב, כעמותה אנחנו עובדים כדי לשלב אקדמאים מהחברה הערבית בתעשיית ההייטק

פהימה עטאונה:  אתן רק את הנתונים, הנתונים לא ממש טובים אם אני משווה את מסיימי הטק מהחברה הבדואית – אנחנו מדברים על בסך הכול בין 50 ל-70 עובדים הייטקיסטים מהחברה הערבית בנגב – זה כלום כשאנחנו משווים את זה למספרים של רפואה, רוקחות

איימן עודה: יש 350,00 ערבים בנגב

פהימה עטאונה: כן

פהימה עטאונה:  אנחנו מדברים על מספרים - - -     

איימן עודה: אמרת 50 עד 70, בהייטק זה - - -     

פהימה עטאונה: זה כלום ואני רוצה להוסיף גם נתון עוד יותר חשוב, בסיראג' אנחנו אחראים על 60% מהמספרים שנמצאים בתעשייה

פהימה עטאונה:  הקמנו סטארט-אפ שהיום מתמחה ב-IT והוא אחראי על כל הגידול בהייטק, כשאנחנו מדברים על מספרים שהם די גדולים

פהימה עטאונה:  אנחנו עובדים בכמה מישורים: אם זה בהעלאת מודעות בקרב תלמידי תיכון; אנחנו מלווים גם סטודנטים וגם בוגרים שאין להם את הניסיון, לשמחתי אנחנו רואים עלייה בבוגרים שצריכים הכשרה בסיסית כדי שהם יוכלו להשתלב בתעשייה

איימן עודה: פהימה, תגידי בבקשה, איך אנחנו יכולים לעזור? כשאנחנו אומרים שהמצב כל כך קשה, יש פה לאן להתקדם, אני חושב ששם צריך להשקיע

פהימה עטאונה: השאלה מצוינת וגם יש לי את המספרים

פהימה עטאונה:  היום, כשאני מדברת על נקודת הזמן הנוכחית, אנחנו צריכים מהממשלה – ובלי הממשלה אנחנו לא יכולים להתקדם לשום מקום – 25 מיליון שקלים למשך חמש שנים על מנת לשלב את כל הקהילה הבדואית בתעשייה, אחרת אנחנו נפספס את הרכבת

פהימה עטאונה:  החברה הערבית בנגב צמאה - -     

איימן עודה: אנחנו נאבק ביחד למען זה

פהימה עטאונה: - - ואנחנו חייבים לעשות את זה, אחרת אנחנו מפספסים את הקטר ויש לזה משמעות גדולה מאוד כי ארגון מהחברה האזרחית שהוא מתוך החברה הערבית בנגב, שלוקח אחריות, זה משהו שאנחנו לא נתקלים בו הרבה מאוד

פהימה עטאונה:      למדתי כימיה, עבדתי בכימיקלים לישראל והיה לי מודל לחיקוי שנמצא בבית

פהימה עטאונה:  היום בחברה הערבית אין מודל לחיקוי שיכול להסביר לכולם את העובדה שהוא עשה את הדרך, לכן יש משמעות אם אנחנו מדברים על יצירת מודלים לחיקוי שיצרנו אותם היום בעמותת סיראג'

פהימה עטאונה:       אנחנו גם חייבים לקחת את הג'וניורס – אנשים שסיימו בלי ניסיון – ולעשות להם ממש הכשרה כי יש הבדל משמעותי בין האקדמיה לחיים הרגילים בתעשייה

פהימה עטאונה:  לצעיר מהחברה הבדואית אין גם את הנטוורקינג, התעשייה לא מכירה את הצעירים, היא לא מכירה את העובדים

לענייני הצעירים): פהימה, יש לי שאלה אליך

לענייני הצעירים):  מה שאת אומרת זאת אחת הנקודות הכי חשובות, את יודעת על נתונים – או מישהו שיש לו נתונים – לגבי כמה אנשים מוכשרים לעבוד בהייטק אבל יושבים בבית בלי עבודה בגלל סוגית הנטוורקינג? יש לנו איזשהם נתונים על הדבר הזה? 
 

פהימה עטאונה: יש נתונים, המספרים מדברים על 30-20 איש שסיימו את הלימודים שלהם ואין להם את ההכשרה הבסיסית

פהימה עטאונה:  זה לא רק נושא של נטוורקינג, האנשים מגיעים בלי מיומנויות

פהימה עטאונה:  יש הבדל בין האקדמיה לחיים האמיתיים

פהימה עטאונה:  רוב הצעירים גם מסיימים ללמוד במכללות ולא מסיימים באוניברסיטה, יש פה משהו שצריך לשים אותו על השולחן

לענייני הצעירים): משרד העבודה, האם יש לכם תוכנית – אפילו ליצירת התמחות – כדי שתהיה אפשרות להשתלב אחר כך?      

רועי הרצוג: כן, אני רק רוצה לציין לגבי הנתונים

רועי הרצוג:  ממש לאחרונה ראינו את נתוני ההשכלה של החברה הבדואית בנגב

רועי הרצוג:  בשנת 2022 למדו בסך הכול 57 סטודנטים למדעי המחשב, מתמטיקה סטטיסטית

רועי הרצוג:  אלה המספרים שאנחנו מדברים עליהם, לכן הפוטנציאל כאן הוא באמת מורכב מאוד

רועי הרצוג:       לגבי תוכניות, כמו שציינתי, תוכנית "פורסאטק" והפעלה של itworks, עובדת בנגב ויש לה גם הצלחות

רועי הרצוג:  אני יכול לציין דוגמה לבוטקאמפ שהתקיים בשיתוף אמדוקס בשדרות, השתתפו בו 18 סטודנטיות מלימודי הנדסה בבן-גוריון ובסיום שלושה שבועות של הכשרה אינטנסיבית שמותאמת לצרכים של אמדוקס, התקבלו כשבע מהן לעבודה

לענייני הצעירים): יפה

רועי הרצוג: אלה בהחלט אחוזי הצלחה יפים

רועי הרצוג:  כשאנחנו חוזרים למספרים, כמו שפהימה הזכירה, מ-50 להוסיף עוד שבע זה גידול משמעותי מאוד במצבת המהנדסים בנגב

לענייני הצעירים): כן אבל אני חושבת שהיעדים צריכים להיות שאפתניים יותר

רועי הרצוג: חד-משמעית, אנחנו גם שותפים ב - - -     

לענייני הצעירים): ברור שהייתי רוצה עשרות אלפים אבל אפשר שהיעדים בשנה יהיו ברמת המאות

רועי הרצוג:  אני אזכיר פה עוד שותפות שלנו, פורום של אשכולות הנגב, שציינת קודם, שהקים פורום אקוסיסטם לכל הנגב

לענייני הצעירים): אשכול הנגב הקים כזה דבר?     

רועי הרצוג: שני אשכולות הנגב

רועי הרצוג:  היעד של Co-Impact לקידום החברה הבדואית בנגב זה גם במימון של קרן רוטשילד, הוא להגיע מ-50 ל-500 עד 2030

פהימה עטאונה: אני רוצה להוסיף עוד משהו, לפעמים לא צריך להמציא את הגלגל

פהימה עטאונה:  יש פה יוזמה שנקראת סיראג', שלקחה על עצמה שילוב קהילה שלמה בתעשיית ההייטק

פהימה עטאונה:  יש פה מיזם שאפשר ללמוד ממנו הרבה מאוד

פהימה עטאונה:  בסך הכול אנחנו מדברים על סכומים שהם די קטנים בהשוואה לסכומים שהושקעו בעבר ולא השיגו את המטרה

פהימה עטאונה:  למדינת ישראל 25 מיליון שקלים לחמש שנים זה כלום כסף כאשר אנחנו מדברים על אוכלוסייה צעירה מאוד, שהיא 60%

איימן עודה: פהימה, אנחנו ביחד איתך

איימן עודה:  את ואני, ותרשי לי, גם יוסף עטאונה, בגלל שהוא מהנגב

איימן עודה:  אנחנו נדאג, שלושתנו גם נפגוש את השר וננסה לעשות - - -     

פהימה עטאונה: אשמח לקדם את זה

איימן עודה: תודה רבה

רועי הרצוג: אני רק רוצה להשלים מענה לפהימה

איימן עודה: כמה שיותר מהר, בבקשה

רועי הרצוג: כפי שחיר ציינה, בשיתוף איתנו, רשות החדשנות תוציא בסוף החודש קול קורא לחברה הבדואית

רועי הרצוג:  זו הזדמנות לגופים כמו סיראג', וגופים נוספים, להגיש ובהחלט להיות זכאים בהתאם לתנאים בתוכנית

איימן עודה: היא תגיש

לענייני הצעירים): אני לא רוצה לקחת זמן, רק להגיד משהו

לענייני הצעירים):  אני הייתי רוצה שנצא מפה, חברי יושב-ראש הוועדה, עם איזו קריאה לשולחן עגול משותף של הארגונים שישנם כאן – אני אוהבת לבקש שולחנות עגולים, תדעו – חברות ההייטק, רשות החדשנות, משרד העבודה, ותגיד לי אם צריך עוד משרד או מישהו אחר

לענייני הצעירים):  נדמה לי שיש כאן הרבה מאוד פתרונות שאפשר לעשות בשולחן אחד, אפשר גם לתת קצת השראה למשרדי הממשלה להתקדם

לענייני הצעירים):  וזה ביחד

איימן עודה: מאה אחוז, וזה יקרה ביחד

איימן עודה:  אשרף ג'בור, בבקשה

איימן עודה:  אחריו, מיכל אופיר, המועצה להשכלה גבוהה, מהות"ת

איימן עודה:  אשרף, בבקשה

אשרף ג'בור: קודם כול, אני מודה לך איימן יקירי, חבר הכנסת, יושב-ראש הוועדה, ולחברת הכנסת לזימי, על ההזמנה וגם על הדיון המשמעותי

אשרף ג'בור:  אני חושב שהפתרון זה לקחת את הדוח – שאני חושב שמצוין – שדדי הציג פה ואנחנו מכירים אותו כבר מספר חודשים, ולהפוך אותו לתוכנית עבודה פרקטית

אשרף ג'בור:  פשוט להפוך את מה שמוצג שם לתוכנית עבודה

אשרף ג'בור:  איך עושים את זה? זו משימה לא פשוטה

אשרף ג'בור:  זו משימה לאומית, אנחנו צריכים להגדיר אותה כמשימה לאומית

אשרף ג'בור:  בסוף זה נכון לכל אחד שיושב פה כשזה במסגרת העבודה שלו, אבל זה טוב לכלכלת המדינה, אנחנו יודעים מה התל"ג מרוויח מזה, אנחנו יודעים מה החברה הערבית יכולה להרוויח במוביליות החברתית-כלכלית שלה ובטח הצעירים שלנו כשהם מתוסכלים

אשרף ג'בור:       למה הם מתוסכלים? אתחיל ממה שהציגו פהימה ורועי, המספרים הקטנים בנגב

אשרף ג'בור:  בשמונה-תשע השנים האחרונות, בתמיכת המועצה להשכלה גבוהה – ואורי גם נמצא פה – עשינו את מה שצריך לעשות, את קידום החברה הערבית בכל מה שקשור להנגשת ההשכלה הגבוהה

אשרף ג'בור:  הייתה השקעה טובה מאוד אבל הגיע הזמן, אחרי ההשקעה הזאת, לעשות את ההנגשה לאיכותית

אשרף ג'בור:  מה זו איכות? איכות זה לקחת את התלמידים המצוינים שנמצאים היום במערכת החינוך ולהכין אותם

אשרף ג'בור:       דדי דיבר על זה ואנחנו מכירים את זה, אין מה לעשות, רוב דוברי השפה הערבית – נקרא להם בחברה הערבית כי חלק מהדוברים, מהדרוזים, חייבים כמובן, לעשות את השירות הצבאי – לא עושים את השירות

אשרף ג'בור:  מה שמקבלים בשירות הצבאי, לא נפרט עכשיו על היחידות, מבחינת המיומנויות הרכות, ה-soft skills, שקוראים להן היום בעולם וגם בישראל power skills, זה מה שגורם לתלמיד המצטיין להיות סטודנט מצטיין

אשרף ג'בור:       יש עדיין פערים מדהימים בכל מה שקשור למתמטיקה, לפיזיקה ולמדעים במערכת החינוך ולכן הפתרון גם נמצא כאן, כאן במדינה, ואנחנו מכירים אותו ומשרד החינוך מכיר אותו

אשרף ג'בור:  קיימות תוכניות למחוננים ומצוינים שמתוקצבות גם במיזם משותף, והחברה הערבית לא נמצאת שם

אשרף ג'בור:  זה מה שבעצם אמרתי, אני חייב לעשות את מה שאנחנו צריכים לעשות, בשותפות עם קרן "יד הנדיב" וקרן "קלרמן": להקים ארגון גג לקידום מצוינות אקדמית

אשרף ג'בור:  בעצם להביא את התלמידים המצוינים האלה, התלמידים המחוננים, בעלי היכולות, כדי שנשלב אותם בתוך האוניברסיטאות

אשרף ג'בור:       אפרופו הנגב, בדיוק עכשיו סגרנו עם "חוסידמן", עם אוניברסיטת בן-גוריון, לתקצב תלמידים מתאימים בשביל להכפיל את המספרים האלה

אשרף ג'בור:  האם יעלה על הדעת שיש 70 הייטקיסטים בדרום כשהפוטנציאל הוא הרבה יותר? ההשקעה בשלב החט"ב – שדיבר עליה דדי וזה נכון מאוד –  עמ"ט הוא מצוין וסוף-סוף עמ"ט מגיע לחברה הערבית, ועוד יתרחב זה מצוין

אשרף ג'בור:  צריך להיות רצף, הרצף הזה הוא בעצם בתוכניות שאני מדבר עליהן, תוכניות למחוננים מצטיינים שנשלב אותם יום אחד בשבוע באוניברסיטאות

אשרף ג'בור:  תקציבים יש בינתיים מהקרנות, אני חושב שמשרדי הממשלה שאני גם מדבר איתם בתקופה הזאת, צריכים להיות שותפים, לקבוע יעדים אופרטיביים

אשרף ג'בור:  אין שום קושי לפתור את הבעיה הזאת כי בסוף גם החברה הערבית רוצה להשתלב בהייטק

אשרף ג'בור:  אבל אני מסכים עם מי שהזכיר, הם עדיין רואים את הרפואה כאלטרנטיבה כי שם אין את תקרת הזכוכית, שם יש גם השתלבות טובה ואפשרות להשתלב מבלי לעשות את ההשוואה

אשרף ג'בור:       למה הנתון המדהים הזה שהצגתם, לצעיר יהודי פי חמישה יותר סיכוי מצעיר ערבי? פשוט מאוד, בעיקר בגלל המיומנויות ובגלל המיומנות לעמוד בקשיים ולא לוותר

אשרף ג'בור:  את המיומנות הזאת כנראה לומדים ומקבלים במערכת הא-פורמלית, לא בפורמלית

אשרף ג'בור:  אני כמנהל בית ספר לשעבר זוכר שפשוט צריך ללמד לבגרות כי יש ציונים בסוף

אשרף ג'בור:  אבל בחלק מהבגרות והתכנים שלימדנו, ועדיין מלמדים, יש מיקוד וחלק מהאתגרים שקיימים בחברה הערבית הוא שלא מלמדים את כל החומר

אשרף ג'בור:  כשמגיעים לאקדמיה הפער הזה הוא אדיר ואי-אפשר לצמצם אותו

אשרף ג'בור:  אי-אפשר לחכות לתלמיד, לסטודנט הערבי המצטיין, והוא הופך להיות סטודנט מתוסכל

אשרף ג'בור:  לצערי, הנשירה בתחומים האלה עדיין אכן גבוהה

אשרף ג'בור:  אני מסכים איתך, חבר הכנסת איימן עודה, הנשירה היום היא במצב הרבה יותר טוב אבל עדיין מאתגרת, היא כפולה מהחברה הכללית

אשרף ג'בור:       אם נסתכל על תחומי ה-STEM, המדעים, ההנדסה נשארה עדיין יחסית גבוהה, בפרט כשמדובר בתלמידים מצטיינים

אשרף ג'בור:  לכן מה שצריך לעשות זה לקחת את העמ"ט, שמשרד החינוך גם מתקצב, להמשיך עם התלמידים המצטיינים וללוות אותם

אשרף ג'בור:  יש השקעה של המל"ג, בטח גם בהמשך, והקרנות "יד הנדיב" ו"קלרמן" רוצות מאוד להשקיע בזה

אשרף ג'בור:  אני בטוח שיהיו עוד שותפים, צריך לגייס אותם בשביל לקבוע יעדים אופרטיביים ואפשר להכפיל את המספרים בקלות בתנאי שעושים את ההכנה המתאימה

אשרף ג'בור:  את זה ראינו בהנגשת ההשכלה הגבוהה כשנעשתה ההכנה

אשרף ג'בור:      אפרופו, לא הקלות

אשרף ג'בור:  זה אחד הדברים שאני מדבר עליהם תמיד בהנגשת ההשכלה הגבוהה, ואורי מהמל"ג יכול גם להוסיף, לא הורדנו ציון אחד בסף הקבלה

אשרף ג'בור:  פשוט מאוד, עשינו את ההנגשה, פתחנו את השערים

אשרף ג'בור:  וזה מה שצריך לעשות

אשרף ג'בור:  תודה רבה

איימן עודה: תודה רבה לך, חברי אשרף ג'בור

איימן עודה:  ככל שאתם מדברים אני מרגיש צורך שנמשיך מספר ישיבות ביחד

לענייני הצעירים): כן

איימן עודה: ביחד עם אנשים מהממשלה במקביל כי הישיבה הזאת אמורה להיות מכוננת לישיבות הבאות, בשביל להביא לידי ביטוי את ההמלצות והדברים שאנחנו מדברים עליהם

איימן עודה:  עכשיו תדבר מיכל אופיר, המועצה להשכלה הגבוהה, ות"ת

איימן עודה:  אחריה אמיר באבאללה מחברת "HAAT Delivery"

איימן עודה:  מיכל, בבקשה

מיכאל אורן: שלום וברכה, אשמח שאור גם ימשיך את הדברים שאגיד, אגיד ממש בקצרה

איימן עודה: אני רוצה להגיד לכם מה הבעיה שלי, אני צריך להיות בשעה 16:00 בנווה שלום, יש לי פגישה עם מנהיגי המחאה נגד ההפיכה המשטרית

לענייני הצעירים): חשוב

איימן עודה: כל כך חשוב לי להיות נוכח ולהשפיע על מסרים, לכן אני מרגיש שהזמן - - -     

מיכאל אורן: אדבר בקצרה ממש

איימן עודה: כן, בבקשה

קריאה: דרך אגב, יש לך כמה מהם פה

מיכאל אורן: במסגרת פעולות ות"ת והמועצה להשכלה גבוהה בנושא הייטק ניתן דגש גם לחברה הערבית ובשנים האחרונות אנחנו רואים גידול משמעותי, כמו שגם נאמר פה, במספר הסטודנטים הערבים בתוכניות להייטק

מיכאל אורן:  גם בתואר הראשון, שנה א', וגם בתארים המתקדמים

מיכאל אורן:  כדי לסבר את האוזן, שיעור הסטודנטים הערבים בתוכנית הרב שנתית שחלפה עלה מ-12% ל-16%

מיכאל אורן:  התמיכה בסטודנטים הערבים, בפרט בתחום ההייטק, תמשיך גם בתוכנית הרב שנתית הקרובה של ות"ת ומל"ג ומעוגנת בהחלטת ות"ת מפברואר 2023 השנה, לפיה שיעור הסטודנטים הערבים לשנה א' בתחום ההייטק יגיע ל-20% בסוף התוכנית הרב שנתית הקרובה

מיכאל אורן:  קרוב מאוד לשיעורים באוכלוסייה

מיכאל אורן:  רק אגיד תיקון קטן למה שנאמר כאן, אם שמעתי נכון, מספר הסטודנטים הערבים בתחום ההייטק הוא כ-6,000, מתוכם 4,000 באוניברסיטאות ו-2,000 במכללות האקדמיות

מיכאל אורן:  תודה

איימן עודה: מה האחוז הכללי? מה המספר הכללי?     

מיכאל אורן: מה זאת אומרת מה המספר הכללי? 

איימן עודה: 6,000 ערבים, וכמה במדינה כולה?     

מיכאל אורן: היום זה 16%

אורי אור: זה גדל בחומש האחרון

מיכאל אורן: מ-12% ל-16%

אורי אור: שיעור הערבים בתחומי ההייטק באקדמיה גדל בחומש האחרון מ-12% ל 16%, גידול של שליש

קריאה: לומדים או מסיימים?     

מיכאל אורן: סטודנטים, לומדים

איימן עודה: כן, בבקשה

אורי אור: חברתי פרופסור מונא מארון, שעמדה בראש הוועדה שלנו הרבה שנים, אמרה שעד האקדמיה מה שהיא למדה בעברית זה שירים של ביאליק

אורי אור:  אני אצטט את ביאליק, שלפעמים "אין רואים את הרוח, אבל היא הנוהגת את הספינה"

אורי אור:  אנחנו במל"ג השתדלנו לבנות ספינה שתאפשר לחברה הערבית להיכנס לאקדמיה ואנחנו רואים את התוצאות, הכפלה של מספר הסטודנטים בכל התארים בעשור האחרון

אורי אור:        זה הגיע ביחד עם רוח גדולה מאוד שנשבה בחברה הערבית בהקשר של נשים ערביות והציפייה מצעירות ערביות: מה מצפים מהן? מהי תמונת העתיד המוצלחת עבורן? להרגשתנו אנחנו צריכים ביחד עם זה את הרוח הנוספת הזאת בהקשר של הגברים הערבים הצעירים

אורי אור:  אנחנו מנסים וגם נשים עליהם את הדגש יותר

אורי אור:  אנחנו צריכים רוח ציבורית למה שצריך לעשות גבר ערבי צעיר מוצלח כדי להשתלב באקדמיה, אנחנו יודעים שתחומי ה-STEM הם תחומים שיש בהם היבט מגדרי משמעותי והסיפור הזה חשוב

אורי אור:       מעט על הספינה שאנחנו בונים

אורי אור:  קודם כול, בתוכנית שלנו לחברה הערבית שאני לא אפרט אותה, אנחנו נכנסים כבר מהתיכון, מייעצים לקראת האקדמיה וממשיכים לקליטת סגל בסוף הדרך האקדמית

אורי אור:  לתחומי ההייטק יש דגש, הם נמצאים ברמת העדיפות הכי גבוהה מבחינתנו

אורי אור:  כמובן, אנחנו תומכים במוסדות, בסטודנטים במלגות, בדגש על תחומי ההייטק

אורי אור:       הדבר הנוסף הוא שיש לנו תוכנית שנקראת "הישגים להייטק", היא מיועדת לכלל הפריפריה החברתית ומשלבת את תחומי הסיסטם, הערבים מהווים בה שיעור משמעותי

אורי אור:  אני מאמין ומקווה שנצליח להרחיב אותה בשנים הקרובות וזה ישפיע משמעותית גם על השילוב של החברה הערבית בתחומי ההייטק

אורי אור:  תודה

איימן עודה: תודה רבה לך, תודה

איימן עודה:  אמיר באבאללה, תְפַצַ׳ל

אמיר באבאללה: שלום לכולם, אַעְטוּ(א) אֶלְעַוַאפִי

איימן עודה: ספר עכשיו, בחצי דקה, על הפרויקט שלכם

אמיר באבאללה: אנחנו פלטפורמה להזמנת אוכל עד לפני חודש, היום הכנסנו גם סופרים, בתי מרקחת, חנויות פרחים

אמיר באבאללה:  זה סטארט-אפ שהתחיל רגע לפני הקורונה, בפברואר 2020

לענייני הצעירים): ברגע הנכון

אמיר באבאללה: זה התחיל רגע לפני הרגע הנכון, לא זימנו את הקורונה אבל היה פשוט צירוף מקרים

אמיר באבאללה:  זה סטארט-אפ שהוקם על ידי ד"ר חסן עבאס, עם דוקטורט במדעי מחשב, שהחזון שלו היה להזמין אוכל בעיר שהיא ללא תשתית, ללא כתובת, עם אפשרות לשלם במזומן

אמיר באבאללה:  80% מהחברה הערבית משלמת במזומן ולא באשראי, ההפך מהמגזר הכללי, ורק 40% מהם מחזיקים בכרטיסי אשראי

אמיר באבאללה:  הוא הקים פלטפורמה שמאפשרת גם תשלום במזומן בערי הפריפריה וגם לשרת לקוחות שאין להם כתובות

אמיר באבאללה:  הפסקנו עם הפח הירוק, סבלנו ממנו מספיק, היום אנחנו משתמשים באלגוריתמים שפיתחנו בחברה כדי לדייק את המיקום עד כמה שניתן, זה הבידול שלנו מפלטפורמות קיימות

אמיר באבאללה:       היום, כמו שרביע ציין, אנחנו מעסיקים 192 עובדים, מתוכם בסביבות 130-120 יושבים באום אל-פחם וחלק קטן בחיפה

אמיר באבאללה:  הזכרת את עיריית חיפה שמעודדת הייטק, קיבלנו מענק דרך תוכנית IN-VENTech , שכרו לנו משרדים ב WeWork -כדי לקדם תעסוקה

אמיר באבאללה:  לצערי, לא הצלחנו למשוך עדיין צעירים מהמרכז לצפון, בטח לא לאום אל-פחם

אמיר באבאללה:  אמרנו שאולי חיפה תעדן את הסטריאוטיפים, אבל בסוף זה עדיין לא קרה

לענייני הצעירים): זה אתגר חדש, למשוך מהמרכז אל הצפון, אהבתי

אמיר באבאללה: כן

אמיר באבאללה:  בדרך כלל אני אומר: תעסיקו ערבים, אבל פה אנחנו חייבים להעסיק גם מהמגזר הכללי

אמיר באבאללה:  לפני שלושה חודשים השקנו את הפעילות גם במרוקו ובגלל זה אמרתי שרק 130 עובדים נמצאים פה בארץ

אמיר באבאללה:  חשוב לציין – כל הזמן דיברתם על ההייטק ומי שדיבר, דיבר על המוחות החכמים, על ההשכלה הגבוהה וכולי וכולי – ההייטק זה לא רק מהנדסים

אמיר באבאללה:  יש לנו עשר מחלקות שהן לא מהנדסים: יש לנו שירות לקוחות, בניית תפריטים, מכירות, תפעול

אמיר באבאללה:  זה הכוח המשמעותי

אמיר באבאללה:  המהנדסים אצלנו הם 30% מהחברה, חשוב לציין ולשים את זה על השולחן, לא צריך השכלה גבוהה כדי לעבוד בשירות לקוחות, חברת הכנסת לזימי

אמיר באבאללה:  אנחנו מתקשים לגייס נציגי שירות לקוחות כי הם לא יודעים לדבר עברית

לענייני הצעירים): כמה אתם משלמים להם?     

אמיר באבאללה: 33, קצת יותר משכר המינימום

לענייני הצעירים): אתה יודע מה דעתי, זה צריך להיות 40

אמיר באבאללה: נכון, יש מה לעשות עם שכר המינימום, אני מסכים איתך

אמיר באבאללה:  תעשי סיבוב באום אל-פחם, אנשים לא יודעים לתקשר בעברית על אחת כמה וכמה שלא נדבר על השפה האנגלית

אמיר באבאללה:  נכון, מקור הבעיה הוא בתיכון וביסודי, כשאנשים יוצאים לשוק העבודה בלי לדעת את הדבר הבסיסי ביותר, להתבטא בשפה שונה שהיא לא ערבית

אמיר באבאללה:  זה אחד הדברים שאנחנו מתמודדים איתו

אמיר באבאללה:        דבר שני, מתוך אידיאולוגיה המטה שלנו עדיין נמצא באום אל-פחם ו-90% מהעובדים נמצאים באום אל-פחם

אמיר באבאללה:  אנחנו רוצים להקים סיליקון ואלי באזור המשולש, בוואדי עארה, יש את "חאסוב" שהקימו מרכז חדשנות ששווה ביקור ואנחנו נמצאים כמה קילומטרים ממנו בקו אווירי

אמיר באבאללה:  ככה התחיל הסיליקון ואלי בארצות הברית וזה מה שאנחנו רוצים שיהיה

אמיר באבאללה:  כדי שזה יהיה, אם אנחנו מדברים על פתרונות, אחד מהשולחנות העגולים – שאני אישית לא אוהב כי ברגע שיש יותר מדי אנשים כל אחד סומך על השני לעשות את העבודה ואף אחד לא עושה כלום – אחד מהאנשים שצריכים להיות שם, אחד המשרדים, זה משרד הפנים

אמיר באבאללה:  עד היום אנחנו שוכרים בהון תועפות את המשרדים שלנו באום אל-פחם, כ-500 מטרים, ועכשיו אנחנו עוברים לעוד בניין שיכיל 300 עובדים

אמיר באבאללה:  לא קיבלנו שום תמיכה או הקלה, בין אם זה בשכירות ובין אם זה בהטבות כאלה ואחרות, לא מהממשלה ולא מהעירייה

אמיר באבאללה:  אני לא מאשים את העירייה כי יש את הגוף המממן שלא עושה את העבודה כמו שצריך, בטח ובטח כשיש עיר של 80,000-70,000 תושבים ואין בה אזור תעשייה אחד

אמיר באבאללה:      אלה חלק מהדברים שאני רוצה להגיד

אמיר באבאללה:  ועוד משהו, לא הוזכר הפיל שבחדר

אמיר באבאללה:  עד אתמול, לפני שהתחלתי לדבר גם בדקתי, מספר הנרצחים בחברה הערבית הוא 102

אמיר באבאללה:  102 אנשים נרצחו בחברה הערבית, זו לא שלוחה של כבאות והצלה, זה מספר הנרצחים עד אתמול, בעצם עד הרגע הזה

אמיר באבאללה:  כחלק מהפרויקט שלנו באפליקציית HAAT אנחנו לוקחים חלק במיגור הפשיעה בחברה הערבית ואוספים את האנשים לעבוד אצלנו בחברה, גם כשליחים

אמיר באבאללה:  אנחנו עובדים עם 1,500 שליחים שהם נותני שירות, שבקלות היו יכולים להצטרף למעגל הפשיעה

אמיר באבאללה:  וגם בקרב העובדים אצלנו בחברה יש כאלה שהיו בבית סוהר ואנחנו נתנו להם את ההזדמנות הזו עכשיו - -     

איימן עודה: כל הכבוד

אמיר באבאללה: - - עובדים שאמרו לי: אני בצומת, או שאני הולך לחַ'אוַה או שאני אקח עכשיו מסלול אחר

אמיר באבאללה:  ואנחנו רואים בזה חלק משמעותי מאוד

אמיר באבאללה:  לצערי, עד עכשיו לא הוזכר פה החלק של הפשיעה בחברה הערבית

איימן עודה: יַעְטִיכּ אלְעַאפְיֶה

אמיר באבאללה:  אללה יְעַאפִיכּ, שֻכְּרַן

איימן עודה: יְעַאפִיכּ אַלְף יְעַאפִיכּ

איימן עודה:  חוסאם אבו בכר, בבקשה

אבו בכר: יַעְטִיכּ אלְעַאפְיֶה

אבו בכר: , שֻכְּרַן

איימן עודה: בבקשה, אחרון, אחרון

אבו בכר: על פי כל הדיונים שהתקיימו כאן, מי שמנסה לזהות את תמונת המצב שקיימת רואה שבינתיים הצד החיובי של העניין הוא שיש השקעה, יש גם השקעה ממשלתית וגם השקעה של ארגוני החברה האזרחית הנתמכים על ידי הפילנתרופיה

אבו בכר:  זה הצד האופטימי, הצד הטוב של העניין

אבו בכר:  אבל הצד הפחות אופטימי הוא שההשקעה היא עדיין קמצוץ לעומת מה שנדרש

אבו בכר:  אם רוצים לשנות את תמונת המצב צריך השקעה מסיבית של המדינה, כי רק המדינה יכולה לשנות את תמונת המצב ולטפל בשני כיוונים של טיפול

אבו בכר:  אחד – לטפל בזרם, כלומר, בעיקר במערכת החינוך

אבו בכר:       חבר הכנסת עודה, הזכרת את העניין של מדעי החברה

אבו בכר:  אם רוצים לייצר הצלחה זה מתחיל משם, אם רוצים לייצר הצלחה זה מתחיל משפת האם

אבו בכר:  השקעה בשפת אם ושיפור שפת האם זה הדבר שמנבא הצלחה, גם בלמידה של שפות נוספות וגם ביכולת לשלוט במקצועות נוספים

אבו בכר:  אנחנו יודעים בדיוק מה המצב במערכת החינוך הערבית מבחינת שפת האם

אבו בכר:       נאמרו כאן הרבה דברים על השקעה במקצועות הנוספים הנדרשים כדי להכין להייטק, אני בהחלט מסכים לכך וחייבים להשקיע בזה

אבו בכר:  ארגוני החברה האזרחית הובילו את העניין לפני מספר שנים והצליחו לפצח את הפלטפורמה ולייצר את הפתרונות ואת המודלים, ואני חושב שצריך רק להתחבר למודלים כי בעניין הזה אי-אפשר לפתור את הבעיות שקיימות בחברה הערבית באותם הכלים שניתנים לחברה היהודית, צריכים להיות פתרונות מותאמים לחברה הערבית

אבו בכר:       אתן דוגמה אחת של משהו שעשינו רק לאחרונה, עזרנו בהקמת Hub בזרזיר יחד עם עמותת "סמאנא"

אבו בכר:  הפרויקט הראשון: עשינו הסבה ל-14 נשים שלא באו מתחום ההייטק, שהוכשרו להיות מורות במקצועות המדעים, עם 100% השמה בחברת הייטק שהסכימה לקלוט אותן

אבו בכר:  כולן התחילו לעבוד

איימן עודה: כל הכבוד

אבו בכר: אלה פתרונות נגישים שנמצאים בתוך החברה

אבו בכר:  מטפלים גם במצאי

אבו בכר:  אם יש לנו יותר מ-10,000 אנשים שהוכשרו להיות מורים – זה בעיקר נשים – פשוט מאוד, יש שם גרעין מסוים שאפשר לעשות לו הסבה מקצועית ולקלוט אותו

איימן עודה: זה חשוב ביותר

אבו בכר: זו דוגמה אחת מדוגמאות רבות

אבו בכר:  תודה רבה לכם

ניל נמיר: בקשה, ד"ר ניל נמיר, מהמועצה הלאומית למחקר ופיתוח

איימן עודה: אני בן אדם מנומס, קשה לי להגיד לבן אדם לא, באמת

איימן עודה:  משפט אחד, בבקשה

ניל נמיר: משפט אחד

ניל נמיר:  שמענו היום מעל עשרה מאפיינים שעוזרים לבן אדם להיכנס להייטק

ניל נמיר:  במקביל, שמענו פה על הרבה מאוד פעולות שיכולות לעזור, דברים מבורכים

ניל נמיר:  נראה שהשולחן העגול, שחברת הכנסת ממליצה עליו, לא יספיק

ניל נמיר:  לפי דעתי צריכים להקים צוות היגוי שירכז את כל הפעילות, למשל את כל המאפיינים שדדי אפיין

ניל נמיר:  צריך לבדוק אותם כמו ש - - -      

לענייני הצעירים): זו החלטת מדיניות ממשלה

לענייני הצעירים):  אני כחברת כנסת יכולה רק לבקש שתתקיים פגישה, הלוואי שאני אוכל לעשות הרבה דברים נוספים

לענייני הצעירים):  אני יכולה להגיד לך שבוודאי שצריך אסטרטגיה מתכללת, אבל ההצעה שלי עכשיו זה שתהיה כרגע ההתכנסות שתאסוף את הגורמים ותשמע אותם

לענייני הצעירים):  זאת הצעה שהיא ברת ביצוע לשבוע הבא, וזו כוונתי

איימן עודה: מאה אחוז

ענת נשיץ: אפשר שתי מילים על אסטרטגיה, כי בדיוק דיברת על אסטרטגיה?     

איימן עודה: סיון נויפלד מאיגוד ההייטק , בבקשה

ענת נשיץ: אני ענת נשיץ, אני משקיעה ויזמת במדעי החיים

ענת נשיץ:  שתי הערות על אסטרטגיה: אחת, בתור אסטרטגיה של מדינה שרוצה לעודד צמיחה, ואפרופו ההפיכה המשטרית, נראה לי חכם יותר להשקיע בדברים שאנחנו מדברים עליהם היום מאשר לתת 15 מיליארד שקלים לכל מיני מתנות קואליציוניות שלא מעודדות צמיחה של כלום

לענייני הצעירים): ממש, זה לא פריון

ענת נשיץ: זה מאוד מעודד לראות את המוטיבציה פה

איימן עודה: מסכימים איתך

ענת נשיץ: הערה שנייה על אסטרטגיה, כשרוצים לעודד צמיחה בסקטור מסוים זה חכם לנצל את היתרון היחסי שלו

ענת נשיץ:  לדעתי 46% מהרישיונות החדשים לרופאים ועובדים במקצועות הרפואה בשנה שעברה, ניתנו לאנשים מהמגזר הערבי, וזה כ-16 - - -     

איימן עודה: כמה?     

ענת נשיץ: 46% מהרישיונות החדשים לרופאים ולמקצועות נלווים

איימן עודה: - - - בחברה הערבית

ענת נשיץ: לטעמי חכם להתחיל שם

ענת נשיץ:  למה? א

ענת נשיץ:  כי יש כבר אקוסיסטם, יש recognition, יש אנשים שהם peers שיודעים לעבוד ביחד

ענת נשיץ:  לכן כשמחפשים מומחים או אנשים שאפשר להשתמש בהם כיועצים לחברות שלהם או להקים איתם חברות חדשות, נכון להם לפנות לאנשים שכבר יש להם את המומחיות ואת המעמד

ענת נשיץ:       ב

ענת נשיץ:  יש כבר כמה תוכניות מוצלחות מאוד בישראל, ביניהן במדעי החיים יש הרבה הצלחות

ענת נשיץ:  למשל, חממת NGT בנצרת שיצאו ממנה כמה חברות טובות מאוד, אני השקעתי באחת מהן וזה מקום שחזרתי אליו עוד הרבה פעמים כדי לדבר ולעזור לאנשים, משום שיש שם פוטנציאל

ענת נשיץ:  למשל, יש תכנית 8400 ליצירת קהילה במדעי החיים שמשולבים בה professionals מהקהילה, זה דבר שאפשר להרחיב אותו ואני אשמח לדבר איתם על זה

ענת נשיץ:  יש תוכניות בבתי חולים, בשיבא למשל, יש את תוכנית ARC

ענת נשיץ:      זאת אומרת שיש הרבה מאוד דברים שאפשר להשתמש בהם כתשתית כדי להשתמש ביתרון היחסי הזה

ענת נשיץ:  כדי שלא יהיה מצב, כמו שאמרו קודם, ש-78% מהאנשים לא מכירים אף אחד מהעובדים בהייטק

לענייני הצעירים): ממש

ענת נשיץ: זה מקום שמכירים בו, זה יתרון, זה חוזק והייתי משתמשת בו

ענת נשיץ:  נשמח לעזור

איימן עודה: תודה רבה לך סיון

סיון נויפלד: רגע, אני סיון, מישהי אחרת דיברה

קריאה: אפשר משפט על מעסיקים בינלאומיים?      

איימן עודה: סליחה, אני מבקש, אני באמת לא יכול עוד מבחינת הזמן

איימן עודה:  אבל יש לנו עוד ישיבה, בישיבה הבאה אתן תדברנה ראשונות

איימן עודה:  מי שיסכם זאת חברת הכנסת נעמה לזימי, בבקשה

לענייני הצעירים): תודה

לענייני הצעירים):  קודם כול, אני רוצה להתנצל בפני סיון, שקראנו בשמך

לענייני הצעירים):  לא דיברת, הכול טוב, אני חושבת שבדיון הבא אתן לך לפתוח, בסדר?     

סיון נויפלד: אין בעיה

לענייני הצעירים): מי שלא דיברו יהיו אלה שיפתחו בדיון הבא, מן הראוי

לענייני הצעירים):  אני מתנצלת, אוקיי? נעשה את זה מהר בגלל שאיימן ממהר וכולנו פה בלוח זמנים קשה, אבל יהיה דיון נוסף

לענייני הצעירים):       סיכום ההחלטות מדיון משותף בנושא הרחבת פוטנציאל ההון האנושי מהחברה הערבית לתחומי ההייטק:      

לענייני הצעירים): כמו כן, הוועדות מבקשות ממשרד החינוך להעמיק את ההשקעה בלימודים לפיתוח כישורים אישיים הנדרשים בהייטק, ביניהם: למידה עצמאית, עבודת צוות, פתרון בעיות מורכבות, עמידה בקשיים ולמידה מכישלונות

לענייני הצעירים):       הוועדה קוראת למינהלת השירות האזרחי-לאומי לפעול להרחבת תקני שירות אזרחי

לענייני הצעירים):  זה לא נאמר כאן, אנחנו לא ממציאים פה נקודות, אוקיי?      

לענייני הצעירים): לצד ההשקעה החינוכית, ברורה משמעות ההשמה בפועל במקצועות ההייטק לבוגרי מסלולים טכנולוגיים בקרב החברה הערבית

לענייני הצעירים):  הוועדה קוראת למשרדי הממשלה הרלוונטיים, העבודה והמדע והטכנולוגיה, לפעול מול חברות ההייטק להגברת שילובם בהם ואף לגייס למשימה הזאת את ראשי הרשויות המקומיות

לענייני הצעירים): רק אגיד שכשני שלישים מהמוכשרים להייטק בחברה הערבית לא מועסקים

לענייני הצעירים):  זה נתון מטריד, חייבים לתקן אותו

מייסם ג'לג'ולי: שליש

מייסם ג'לג'ולי:  לא שני שליש, שליש

לענייני הצעירים): לי נאמר פה מערן, שני שלישים, מהדוח של דדי פרלמוטר, ואני אומרת

לענייני הצעירים): הוועדות מבקשות ממשרד הפנים התייחסות לפעילות לפיתוח מרכזי יזמות הייטק לפי אשכולות

לענייני הצעירים):  כאמור, הוועדות מבקשות מהמשרד להוביל פיתוח באשכולות הנמוכים באופן שיאפשר פיתוח מרחבים אלו, שרבים מהם של יישובי החברה הערבית

לענייני הצעירים):       וכן, אולי לעדכן את חוק עידוד השקעות הון

לענייני הצעירים):  אפשר להסתכל גם על זה

לענייני הצעירים): הוועדות מברכות על העשייה האזרחית לקידום שילוב החברה הערבית בהייטק

לענייני הצעירים):  מדובר ביזמות חשובה בתרומה לחברה הערבית בפרט, בנוסף לצעירים בחברה הערבית ולחברה בישראל בכלל

לענייני הצעירים): תודה רבה

לענייני הצעירים):  תודה חברי איימן עודה, חבר הכנסת, יושב-ראש ועדת המדע והטכנולוגיה, על שיתוף הפעולה הזה

איימן עודה: תודה רבה, חברת הכנסת נעמה לזימי

איימן עודה:  חברים וחברות, אני רוצה להגיד לכם שלמדתי רבות

איימן עודה:  יש לכם את המקצועיות, את המיומנות, את הידע מהשטח

איימן עודה:  לנו יש את המעמד הזה וגם את הנגישות לשרים ולמשרדי ממשלה

איימן עודה:  הכול תלוי בנו

איימן עודה:  במידה וזו תהיה ישיבה אחת ויחידה הכול יתאדה, גם הסיכום הזה

איימן עודה:  לכן המבחן של כולנו זה בהמשכיות, שזו תהיה ישיבה מכוננת למען הדבר הטוב וזה חיזוק ההייטק בקרב האוכלוסייה הערבית

איימן עודה:  תודה רבה לכם