ועדת הכלכלה, כנסת 25, פרוטוקול מספר 112, 2023-05-15 00:00

דוד ביטן: אני פותח את הישיבה

דוד ביטן:  הנושא, על פי בקשה של אחמד טיבי, הוא הבנקאות בחברה הערבית

דוד ביטן:  אחמד, תציג את העניין

אחמד טיבי: תודה רבה, מכובדי היו"ר

אחמד טיבי:  זה אכן נושא חשוב, לא בכדי נמצא מימיני סגן השר לבטחון פנים לשעבר, כי יש חשיבות לבנקאות, לכלכלה החלשה ולפשיעה הגואה בחברה הערבית; לצערי, אנחנו מתבשרים כל יום על רצח אחד או יותר

אחמד טיבי:      למה חשוב לדון בבנקאות בחברה הערבית, בפגמים ובצורך לשפר את השירות הבנקאי ואת האשראי? חסמים עיקריים: בסוף 2022 היו 991 סניפי בנקים; 707 - כלומר 71 אחוז - ביישובים יהודיים, ו-103 - 10

אחמד טיבי: 4 אחוז - ביישובים ערביים

אחמד טיבי:  התפלגות אשראי בנקאי, התפלגות לפי מחוזות – כשהם מקבלים, הם מקבלים פחות

אחמד טיבי:  בצפון, איפה ש-55 אחוז מהתושבים הם ערבים, סך האשראי הוא 74 מיליארד שקל – רק 6

אחמד טיבי: 9 אחוז, כלומר, שבעה אחוז מכלל האשראי; הממוצע לתושב ערבי הוא 78

אחמד טיבי: 4 אלף שקל

אחמד טיבי:  לשם השוואה, במחוז תל אביב, הממוצע לתושב הוא 420 אלף שקל

דוד ביטן: מה זה כולל? כולל משכנתאות?     

אחמד טיבי: כולל, כן, כן

אחמד טיבי:  רק 6

אחמד טיבי: 9 אחוז מכלל האשראי הוא לערבים

אחמד טיבי:  חסם מהותי בהתפתחות עסקים ביישובים ערביים הוא קושי בהשגת אשראי בנקאי; 51 אחוז מהעסקים בבעלות ערבית דיווחו שקושי בהשגת אשראי בנקאי מגביל אותם במידה רבה בהתפתחות העסק

אחמד טיבי:      שיעור הריבית על אשראי - ממוצע: ביישובים ערביים, שיעור הריבית על אשראי הוא 5

אחמד טיבי: 87 אחוז; ביישובים יהודיים – 4

אחמד טיבי: 68 אחוז, בממוצע

אחמד טיבי:  אני חוזר: ביישובים ערביים שיעור הריבית הוא 5

אחמד טיבי: 87 אחוז, כאשר ביישובים יהודיים זה 4

אחמד טיבי: 68 אחוז

אחמד טיבי:  הממוצע

אחמד טיבי:  אגב, אלה נתוני ה-ממ"מ

דוד ביטן: אבל איך זה בוצע? הרי ריבית לכל אזרח זה אותו דבר

אחמד טיבי: אמורה להיות

שלום דנינו: יש משא ומתן, יש עסקים

שלום דנינו:  אבל אתה צריך להעמיד מול זה את החובות האבודים של הבנקים, גם בהשוואה למגזרים

שלום דנינו:  זאת רמת סיכון שהם לוקחים

דוד ביטן: ברור שיש משא ומתן, אבל עדיין

נעם דוד בוטוש: אנחנו מציינים את הנושא - מה שאמר חבר הכנסת - שזה קשור גם לפרופיל הסיכון של הלווים, וגם יש נתונים בנושא של פיגורים בהלוואות, שיעור הלווים בפיגור בתשלומים

דוד ביטן: ומזה נובע ההבדל?     

נעם דוד בוטוש: בין היתר

נעם דוד בוטוש:  וגם, יצוין, לפי דו"ח גדול שנעשה בנושא הכלה פיננסית, שייתכן שזה מרמה נמוכה של תחרות

שלום דנינו: למרות שבאמת, אני דוחה את ההתנהלות הזאת, ש"בגלל שהפרופיל, רמת הסיכון באוכלוסייה הכללית, היא יותר גבוהה ויש להם יותר חובות אבודים – בואו נגדיל את הריבית"

נעם דוד בוטוש: אני לא בטוח שזה בהכרח פרופיל הסיכון בחברה

שלום דנינו: ככה זה נראה לפי המגזר

שלום דנינו:  זאת אומרת, גם שם צריך לבדוק כל אחד אישית

דוד ביטן: הבנק לא נותן סתם אשראי

דוד ביטן:  אבל אני מבין שזה לא בגלל אפליה, אלא בגלל מצב נתון

שלום דנינו: שיקול כלכלי

דוד ביטן: שיקול כלכלי

נעם דוד בוטוש: אני אומר שמבחינת ההסברים – יש הסברים, שמוצגים גם בדו"ח, בין היתר: פרופיל סיכון של הלווה, שיקול כלכלי של הבנק, וגם רמת תחרות נמוכה

דוד ביטן: אחמד, אתה טוען לאפליה או מה?     

אחמד טיבי: הנתון זועק

אחמד טיבי:  התוצאה היא מפלה

אחמד טיבי:  גם בחברות ביטוח, אגב - לא מבטחים, ומסרבים לביטוחים בחברה הערבית, בטענה שיש סיכון

אחמד טיבי:  לפעמים חברות אוטובוס מפסיקות קווים בטענה שמישהו זרק אבן - זה קרה בתל אלסבע לפני שבוע - ואז מענישים את כל היישוב; בחיים לא הפסיקו קו אוטובוס להתנחלות, למרות שהמסוכנות שם גדולה יותר ולמרות שפגעו באוטובוסים

אחמד טיבי:  ולכן, קל יותר לנהוג אחרת כלפי האוכלוסייה הערבית – גם בנקים, גם חברות ביטוח וגם חברות אוטובוסים

דוד ביטן: אבל אחמד, אתה ביקשת את הדיון

דוד ביטן:  לאיזו תוצאה אתה רוצה להגיע?     

אחמד טיבי: חכה, אני עוד לא סיימתי את ההצגה, ברשותך

דוד ביטן: אין בעיה

אחמד טיבי: לפי נתוני הלמ"ס משנת 2018, שיעור משקי הבית היהודיים שיש להם משכנתא הוא 31 אחוז

אחמד טיבי:  אני רוצה להציג את המספרים והם יגידו הכל

אחמד טיבי:  זאת בהשוואה לארבעה אחוזים בלבד ממשקי הבית הערביים

דוד ביטן: כן, אבל זה נובע בעיקר מזה שאתה לא מקבל משכנתא על בית בלי היתר, אתה יודע את זה

אחמד טיבי: זורקים את הערבים לים ואומרים להם לא להירטב – גם לא נותנים להם תוכניות מתאר, גם אין אפשרות לתת רישיונות בנייה, גם נפגעים בחוק הארנונה בגלל הסיבה הזאת

אחמד טיבי:  תמיד יש הסבר רציונלי, אגב, הסבר כחול לבן

שלום דנינו: אבל זה דווקא לזכותה של החברה הערבית

דוד ביטן: הבנקים לא נותנים משכנתא אם אין לך היתר על הבית, וזאת אחת הסיבות לזה שבמשכנתאות יש הבדלים גדולים

אחמד טיבי: לא כל הבתים בחברה הערבית הם ללא רישיון בנייה

דוד ביטן: חלק כן מקבלים, אין בעיה

אחמד טיבי: אבל רק ארבעה אחוזים

אחמד טיבי:  המספר הנמוך מסביר שיש בעיה, השיעור הנמוך

דוד ביטן: דבר שני, יש את הנושא הזה של הבדל במחיר – הדירות בתל אביב ובאזור המרכז יותר יקרות, ולכן המשכנתאות יותר גבוהות מאשר באזור הצפון או הדרום

אחמד טיבי: לא, יש כמה יישובים יהודיים בדרום ובצפון, יישובי פריפריה, ובחלק מהיישובים הערביים מחירי הבתים הם גבוהים יותר, בעיקר בגלל מצוקת קרקע

אחמד טיבי:  בהחלטת הממשלה, התוכנית הכלכלית לצמצום פערים בחברה הערבית עד לשנת 2026, החלטה 550, נקבע יעד של הכפלת שיעור מקבלי המשכנתאות מהחברה הערבית; נכון להיום, שנה וחצי אחרי – הצוות הוקם, אך לא גובש דו"ח המלצות סופי

אחמד טיבי:      נתונים על חשבונות בנק, אומדנים שונים: בחמישון התחתון, ל-2

אחמד טיבי: 1 אחוז ממשקי הבית היהודיים אין חשבון בנק, 2

אחמד טיבי: 1 אחוז בלבד, בהשוואה ל-19

אחמד טיבי: 9 אחוז בחברה הערבית

אחמד טיבי:  כרטיסי אשראי: לפי הנתונים של המפקח על הבנקים, שיעור הלקוחות של בעלי כרטיס אשראי בחברה הערבית בשנת 2020 היה 63 אחוז, לעומת 86 בחברה היהודית

אחמד טיבי:      תמיד אפשר למצוא הסבר רציונלי, הסבר, יהודים, הרגלים, בנקים, רמות סיכון – אבל התוצאה הסופית היא שהאזרח הערבי נפגע, וזה יוצר מעגל קסמים: כאשר השירות הבנקאי חלש והאשראי פגוע, הוא נאלץ ללכת לשוק השחור, לשוק האפור, לקחת הלוואות, ואז להיכנס לביצה הטובענית הזאת, ובסוף יורים עליו או רוצחים אותו

אחמד טיבי:      נמצא כאן חבר הכנסת סגלוביץ', הוא יסביר לכם גם על הקשר וגם על מה שהוא עשה וניסה לעשות

אחמד טיבי:  עשה עבודה טובה, היינו בקשר

אחמד טיבי:  לזכותו ייאמר שהוא תיאם עם כולנו והציג את הנתונים בזמן אמת

אחמד טיבי:  זו הסיבה שאני מציג את ההצעה הזאת, הדיון הדחוף, בגלל ההקשר שלה גם לכלכלה בחברה הערבית וגם לפשיעה, במיוחד פרוטקשן, שוק שחור ושוק אפור

דוד ביטן: אוקיי

דוד ביטן:  בוא נגיד שהמסקנה ברורה, שיש הבדלים בנושא של בנקאות ואשראי בנקאי בין המגזר הלא יהודי למגזר היהודי

דוד ביטן:  על זה אין ויכוח

דוד ביטן:  השאלה היא למה, ומה הפתרונות

דוד ביטן:  יואב סגלוביץ', כן

יואב סגלוביץ': אני אנצל את ההזדמנות

יואב סגלוביץ':  אני בכלל הגעתי לזה דרך הטיפול בסיפור של הפשיעה

יואב סגלוביץ':  בזמנו פעלו שני צוותים – וחשוב לי להגיד את זה פה בוועדה, ואני גם מקווה שהוועדה אולי תיקח את המושכות בעניין הזה – אחד היה צוות בראשות מנכ"ל האוצר, רם בלינקוב, אני מיניתי צוות שלם לעיסוק בשוק השחור; וצוות שני, שאני לא אדבר עליו היום, קשור למשרד הפנים

יואב סגלוביץ':  אני אדבר גם על הצוות הזה, הצוות הזה חולק לשניים: אחד טיפל בסוגיית השוק השחור, אני חושב שחלק מהדברים נכנסו, לשמחתי, גם לחוק ההסדרים של הממשלה הזאת; והחלק השני, שאני גם אחרי לימוד עמוק של העניין – איך אנחנו מייצרים גם פתרונות עתידיים, עם כל הקושי, ותכף ניגע בכמה דברים מהמורכבויות

יואב סגלוביץ':      זה היה צוות שמי שמונה אליו היה החשב הכללי באוצר, יהלי רוטנברג, תחת מנכ"ל האוצר; המטרה הייתה גם לייצר, מצד אחד, מאבק אל מול השוק – המזומן, שוק המזומן וכו', אבל גם לייצר איזשהו אופק לאנשים נורמטיביים בחברה הערבית

יואב סגלוביץ':  מלכתחילה לא הייתה כוונה של אפס ל-100, אבל לעשות משהו עם המצב הקשה

יואב סגלוביץ':  בצוות הזה היו שותפים, והיה לי פספוס של חודש, אחרת הצוות הזה היה מסתיים, גם אם חלק לא רצו, זה היה מסתיים בהחלטת ממשלה

יואב סגלוביץ':  הגענו כמעט לידי גמר, וכאשר כשאני אומר "לידי גמר" - זה לא שיהיה פתרון של 100 אחוז

יואב סגלוביץ':      אחת הבעיות הכי גדולות שישנן בכך שהרבה מאוד נכסים בחברה הערבית לא רשומים, או שיש ריבוי בעלים על אותו נכס, היא שרמת הסיכון לבנקים היא גבוהה - לא רצו להיכנס לאירוע

יואב סגלוביץ':  אני אעשה את זה סיפור קצר

יואב סגלוביץ':  אפשר למצוא לזה פתרון, כבר היה לעניין הזה פתרון קצה – איך עושים את זה, איך מדינת ישראל כן יודעת לעשות דברים שהיא רוצה ולייצר אופק

יואב סגלוביץ':  עוד פעם, אני, מצד אחד, בזווית של המאבק בפשיעה – למנוע את התופעה הנוראה שאנשים נורמטיביים נכנסים לשוק האפור כי אין אלטרנטיבה

יואב סגלוביץ':  אין אלטרנטיבה ואתה נכנס למעגל הזה, אז אתה נמצא במקום אחר

יואב סגלוביץ':      והבקשה שלי אליך, היו"ר, אולי בהמשך לדברים של אחמד טיבי – כי הדו"חות האלה, גם של רם בלינקוב, שבנק ישראל מחייבים את המדינה, את המפקח על הבנקים, הרבה מאוד גופים מדינתיים, לאו דווקא פוליטיים, לעשות כך וכך פעולות

יואב סגלוביץ':  זה בדברים הכי פשוטים

יואב סגלוביץ':  אני אתן דוגמה: אפילו הפרסומים של בנק ישראל, שלא נמצאים בשפה הערבית

יואב סגלוביץ':  יש רשימה ארוכה של פעולות שהסכימו שצריך לעשות, מעבר לפעולות המז'וריות שצריך לעשות

יואב סגלוביץ':  ולכן, הייתי מבקש, אם אפשר – וזה יכול להשתלב עם מה שאמר חבר הכנסת טיבי – פשוט לזמן לכאן את אותם אנשים, בעלי מקצוע ממשרד האוצר, שעסקו בנושא של משכנתאות והלוואות

יואב סגלוביץ':      יש פתרון לעניין הזה

יואב סגלוביץ':  הוא לא 100 אחוז, הוא לא לכולם, עם ויכוחים גדולים – שום דבר גם לא היה קורה מחר בבוקר, גם אם היו מקבלים החלטה כזאת; אבל כן חייבים פיקוח של הכנסת

יואב סגלוביץ':  אני לא אכנס לכל הנתונים, כי גם אין הרבה זמן לדיון, ויש פה בעלי מקצוע שידברו

יואב סגלוביץ':  דרך אגב, הנתונים הרבה יותר גרועים, נטילת האשראי והמשכנתאות הן הרבה יותר נמוכות ממה שאמר חבר הכנסת טיבי

יואב סגלוביץ':  כך בדו"ח שאני מכיר; אומנם הוא דו"ח פנימי, חלקו לא פורסם, ולכן אני לא אעשה בו שימוש למרות שהוא פה

יואב סגלוביץ':      אבל אני אומר עוד פעם: אי אפשר להשאיר את הדבר הזה כמות שהוא, והטיפול ההוליסטי – גם בסיפור של הפשיעה – גם מייצר הזדמנויות לתקן עיוותים שהיו מתחת לרדאר הרבה מאוד שנים

יואב סגלוביץ':  ובאמת, זה לא סיפור בין מפלגתי או פוליטי, לדעתי הוא סיפור מקצועי מן המעלה הראשונה, שכן, הכנסת תצטרך לעשות פיקוח ובקרה אדוקים על העניין הזה, ולכן הבקשה שלי, בהמשך לטיבי, היא פשוט לקחת את הנושא של המשכנתאות

יואב סגלוביץ':  הדו"ח נקרא "משכנתאות בחברה הערבית", זה הדו"ח

יואב סגלוביץ':  החשב הכללי באוצר עמד בראש צוות – אם אפשר להזמין אותו

יואב סגלוביץ':  הדו"ח הזה לא הגיע לידי גמר, הוא לא הגיע לידי הסכמה כוללת של כל הגורמים המקצועיים

דוד ביטן:  זה ברור לנו, אני אדבר עכשיו עם הבנקים, אבל ברור שזה נובע מזה שאין היתרים

יואב סגלוביץ': לא, לא, אבל יש פתרונות ביניים שהמדינה לקחה, או פתרונות רוחביים

יואב סגלוביץ':  זה לא הבנקים, דרך אגב, הפתרונות הם לא של הבנקים, של המדינה

יואב סגלוביץ':  הבנקים יהיו שותפים לעניין, המדינה צריכה לעשות את העניין

יואב סגלוביץ':  יש תוכנית לעשות את הדבר הזה

יואב סגלוביץ':  אני מנצל את ההזדמנות פה היום על מנת שאתה, בהזדמנות קרובה, פשוט תעשה דיון על זה

יואב סגלוביץ':  אולי היום זה לא מתאים לזה, כי אני לא רואה פה נציגים של בנק ישראל, לא יודע אם נמצאים פה; החשב הכללי באוצר לא נמצא פה, מנכ"ל האוצר

דוד ביטן: יש, נמצאים

יואב סגלוביץ': בסדר, אני רק רוצה להדגיש: כל שבוע הייתה ישיבה עם כל הדרגים המקצועיים, אני הייתי במשרד האוצר כל שבוע - כחבר צוות, לא בראש השולחן

יואב סגלוביץ':  אני ישבתי שם, ואני אומר עוד פעם: יש לנו פספוס ענק, זה פשוט לא המשיך

יואב סגלוביץ':  לא הצוות הזה ולא הצוות השני, לצערי

דוד ביטן: 100 אחוז

דוד ביטן:  ה-ממ"מ, אתה רוצה להגיד משהו? עזוב רגע פתרונות

נעם דוד בוטוש: האמת שאני אגיד שחבר הכנסת טיבי הציג את הנתונים העיקריים מתוך הדו"ח, אז אני לא אכנס להכל

אחמד טיבי: עשיתם עבודה טובה, תודה

דוד ביטן: קראת את הדו"ח, אתה אומר

אחמד טיבי: ה-ממ"מ הוא כלי מצוין

נעם דוד בוטוש: אני רק אגיד משהו שגם זיו דיברה עליו, שהאומדן של האשראי הבנקאי המוצע באמת כולל הרבה אשראי עסקי

נעם דוד בוטוש:  עכשיו, אני חושב שאולי באמת כדאי לדבר גם על נתונים של אשראי עסקי לפי יישובים, כלומר, אפשר לעשות איזשהו פילוח – בדו"ח של הצוות, וגם בנתונים של בנק ישראל, מתייחסים לאשראי צרכני וגם לאשראי לדיור, אבל אולי לאשראי העסקי גם יש מאפיינים שכדאי לבחון

נעם דוד בוטוש:  זה בנושא של הנתונים

נעם דוד בוטוש:      אני רק אגיד שהיה דו"ח צוות בין משרדי לגיבוש תוכנית לאומית להגברת ההכלה הפיננסית, שפורסם ביולי 2022

נעם דוד בוטוש:  אני חושב שבדו"ח הזה באמת יש הרבה דברים – גם מופו בצורה רחבה חסמים, אם זה חסמי שפה, חסמים של אוריינות פיננסית, של הבנה של מושגים פיננסיים, חסמים תרבותיים להעדפה לשימוש במזומן, חסמים דתיים וכו'

נעם דוד בוטוש:  ובסוף הדו"ח יש הרבה מאוד המלצות – ואולי בנק ישראל ידברו עליהן – של הגברת נגישות לאשראי, הגברת נגישות לאמצעי תשלום מתקדמים, תוכנית לחינוך פיננסי, והמלצות נוספות, שלדעתי אולי באמת כדאי לשמוע מה קרה מאז

נעם דוד בוטוש:  דו"ח מאוד מקיף

דוד ביטן: בנק ישראל

יואב סגלוביץ': אני רוצה להדגיש שהיו שני צוותים - אתה מדבר על הצוות של הכלה פיננסית, הצוות שאני מדבר עליו זה הצוות של החשב הכללי באוצר, שהיה אמור לייצר פתרונות מעשיים, לראות בעין איך עושים את זה מעבר לכל הדברים האחרים

דוד ביטן: מה שאתה אומר, חבר הכנסת, זה שאם יהיה פתרון לנושא של האשראי – זה יעזור לנו במלחמה בעבריינות במגזר הערבי

יואב סגלוביץ': נכון, אבל זה יעשה עוד הרבה דברים טובים נלווים

יואב סגלוביץ':  כן

דוד ביטן: לא, בלי קשר

דוד ביטן:  זה מה שאתה אומר

דוד ביטן:  כן, בנק ישראל

זיו נאור: (באמצעות מצגת)     טוב, אז שלום לכולם

זיו נאור:  אני ד"ר זיו נאור, אני מנהלת את היחידה הכלכלית בפיקוח על הבנקים

זיו נאור:  אז היום נדבר קצת על בנקאות בחברה הערבית

זיו נאור:  כשאנחנו באים ורוצים לדבר על בנקאות בחברה הערבית, צריך לזכור שיש כמה מאפיינים של החברה הערבית שהם קצת שונים ביחס לחברה הכללית, ובעצם מהווים איזשהו שיקול, והם ילכו איתנו לאורך ההשפעות ולאורך התוצאות שאנחנו הולכים לראות פה במצגת

זיו נאור:  המאפיינים החברתיים כוללים הבדלים של שפה, של אוריינות פיננסית ודיגיטלית, היבטים דתיים כמו חוקי השריעה, וכן הלאה

דוד ביטן: מה שאת אומרת כולל את האוכלוסייה הדרוזית, נכון? או שהם בנפרד?     

זיו נאור: חלק מהבעיות משותפות וחלק מהבעיות אינן משותפות

זיו נאור:  בהיבטים של שפה, בהקשר למה שאמרת לפני דקה, בנק ישראל פועל הרבה כדי לתרגם את האתר ואת הפרסומים שלו לערבית, ולאחרונה הגדלנו את הפרסום של הפקדונות ותרגמנו אותו לערבית, בדיוק מתוך ההכרה בחשיבות הדבר הזה

זיו נאור:  כאמור, יש גם היבטים שהם מאפיינים פיננסיים, יש גם היבטים ייחודיים בהיבט הקרקעות, כמו שהיו"ר הזכיר קודם, והדברים האלה ישתקפו אחר כך בתוצאות

זיו נאור:      אז אנחנו נתחיל בלדבר קצת על נגישות, ונדבר על נושא הסניפים

זיו נאור:  אכן, כמו הנתונים שהצגת לפני רגע, יש ריכוז גדול יותר של סניפים בחברה היהודית, או הכללית, ביחס ליישובי החברה הערבית

זיו נאור:  אבל אני כן רוצה להגיד שסגירת הסניפים שמאפיינת את ההתפתחויות בשנים האחרונות לא שינתה את התמהיל בצורה משמעותית, זאת אומרת, לא נסגרים יותר סניפים בחברה הערבית, אלא שאותו תמהיל שליווה אותנו בעבר בעצם מלווה אותנו גם היום, והתוצאות היום הן בעצם תוצאות של דברים שהתפתחו לפני כן

זיו נאור:      אם אנחנו נסתכל על ההשוואה של ההתפתחות לאורך זמן בין סניפים ביישובים יהודיים לבין סניפים ביישובים ערביים, ואם יורשה לי, אני אוסיף פה איזשהו נתון חדש ואני אדבר לא רק על הסניפים הקבועים, כמו שבעצם היה מוצג בשקף הקודם, אלא גם על סניפים ניידים וחלקיים, שזה מענה חלקי שהבנקים התחילו להציע כנגד אותה מגמה של סגירת סניפים

זיו נאור:  אנחנו נראה שבעוד שבחברה הכללית אנחנו רואים שהשינוי ברמת המדד הוא קיים אבל יחסית מזערי, בחברה הערבית הסניפים הניידים בעצם נותנים מענה כמעט מלא לסגירת הסניפים

זיו נאור:  שוב, זה נכון, הסניפים החלקיים והניידים לא נותנים מענה מלא לכל השירותים שניתנים בסניף, אבל הם נותנים איזשהו מענה חלקי

אחמד טיבי: אגב, בכל הנגב, רק בעיר רהט יש שני סניפים, בכל הנגב

אחמד טיבי:  נראה לי לא סביר

דוד ביטן: אז איפה עוד אתה רוצה שיהיו?     

אחמד טיבי: בערים

יואב סגלוביץ': תל שבע

דוד ביטן: כמה תושבים יש בתל שבע?     

יואב סגלוביץ': 24 אלף

יואב סגלוביץ':  המקום היחידי שיש זה ברהט

אחמד טיבי: רק רהט

יואב סגלוביץ': זאת העיר הערבית הכי גדולה בארץ, גם יותר מנצרת

דוד ביטן: כמה תושבים יש ברהט?     

אחמד טיבי: 80 אלף פלוס

דוד ביטן: הבנתי

אחמד טיבי: עברה את נצרת בכמות התושבים, ב-1500

יואב סגלוביץ': עברה את נצרת, היום היא העיר הערבית הגדולה ביותר

דוד ביטן: יותר מנצרת?     

אחמד טיבי: כן, עברה את נצרת לאחרונה

יואב סגלוביץ': נצרת לא מודים, אבל כן

דוד ביטן: בנצרת יש עזיבה, יש עזיבה

אחמד טיבי: גם בנוף הגליל

דוד ביטן: עזבו, אז 20 אחוז בנוף הגליל היום זה אוכלוסייה ערבית נוצרית

יואב סגלוביץ': כבר 30 אחוז

זיו נאור: טוב, אם יורשה לי, אני אמשיך

זיו נאור:      אנחנו רואים שלאורך זמן, התפתחות שיעור התושבים שגרים ביישוב שאין בו סניף בחברה הערבית נותר ללא שינוי, בעוד אנחנו רואים שבחברה הכללית יש מגמת עלייה כחלק מאותה מגמה של סגירת סניפים, שכאמור, מתפתחת בישראל

זיו נאור:  חלק מהמענה לסגירת הסניפים מתבצע על ידי ביצוע פעולות באמצעים ישירים

זיו נאור:  מה שאנחנו בעצם רואים זה שבחברה הערבית אומנם יש מעט פחות נטייה להשתמש באמצעים הישירים, אבל אנחנו רואים שמגמת ההתפתחות בשנים האחרונות מאוד דומה למגמה הכללית, והעלייה היא מאוד חדה ומאוד משמעותית

זיו נאור:  אני אגיד שזה קורה במקביל לעלייה מאוד חדה במספר הפעולות, ככה שהעלייה בשיעור היא עלייה אמיתית בכמות האנשים שבוחרים לבצע פעולות דרך אמצעים ישירים, שזה אומר: אינטרנט, אפליקציות וכן הלאה

זיו נאור:      אני אעבור לדבר מעט על הלוואות לדיור, כי ראיתי שגם הנושא הזה הוא מאוד מעניין פה

זיו נאור:  הנתונים שאני אציג בשקף הראשון ידברו על זרם המשכנתאות החדש, ואחר כך אני אציג את המלאי

זיו נאור:  יש הבדלים כלשהם ואנחנו נדבר עליהם

זיו נאור:      בזרם המשכנתאות החדש אנחנו רואים ששיעור המשכנתאות שניתנות בגין נכסים שנרכשים ביישובי החברה הערבית הוא נמוך יחסית, אבל הוא פחות או יותר שילש את עצמו במהלך השנים האחרונות מחצי אחוז לאחוז וחצי

זיו נאור:  הדבר הזה נעשה במקביל לעלייה מאוד-מאוד חדה בסך המשכנתאות שניתן במשק; זאת אומרת, מבחינה כספית, של כמה משכנתאות ניתנו, הגידול הוא מאוד-מאוד משמעותי

זיו נאור:      אני כן אגיד עוד משהו, שבנייר שפרסמנו אתמול הראינו שמעל ל-50 אחוז מהמשכנתאות החדשות שניתנו ב-2022 ניתנו לשלושת העשירונים העליונים; החברה הערבית כמעט ואינה נמצאת בשלושת העשירונים העליונים, כך שהגידול הזה הוא באמת משהו שהוא מאוד-מאוד משמעותי בהיבט ההשפעה על מספר הלקוחות וכמות הלקוחות שמקבלים משכנתאות

זיו נאור:      אם בכל זאת נסתכל על ההתפלגות, אנחנו נראה שהחברה הערבית – זה נמצא בהתפלגות פה, המספרים פה פשוט קצת קטנים, סליחה – ההתפלגות פה היא יותר מוטית לעבר העשירונים הנמוכים בהשוואה לחברה הכללית

זיו נאור:  אם אנחנו נסתכל על המלאי, ונסתכל על שיעור הלקוחות שיש להם משכנתא, זה מתחבר לנתון שחבר הכנסת אחמד טיבי הציג לפני דקה; המספר, על בסיס מאגר נתוני האשראי, הוא שבעה אחוז – קצת יותר גבוה

זיו נאור:  הוא הרבה יותר גבוה מהאחוז וחצי שהראיתי קודם, וזה בעצם משקף את זה שהנטייה של האוכלוסייה הערבית למחזר משכנתאות ולפרוע פרעון מוקדם היא יותר נמוכה

זיו נאור:  אז ככל שיש לנו יותר מיחזורים, אנחנו נראה את האנשים האלה שוב ושוב בזרם המשכנתאות, וזה קצת יטה את מי שלא ממחזר

זיו נאור:      אנחנו כן רואים יחד עם זה שבחברה הערבית יש שיעור גבוה יותר של הלוואות שהן הלוואות צרכניות, זאת אומרת, הלוואות ללא בטחון דירת מגורים

זיו נאור:  זה בעצם משקף, בין השאר, את העובדה שאין פה אפליה כנגד החברה הערבית, אלא בעצם יש פה הבחנה בשל הקושי להשתמש באותם נכסים כבטוחות לצורך העמדת האשראי

יואב סגלוביץ': לא, אבל זה נובע מהחלטה של הבנקים על רמת הסיכון שהם לוקחים, שבנק ישראל יכול להתערב פה ברמת הסיכון על הבנקים

דוד ביטן: לא, גם הריבית יותר גבוהה

דוד ביטן:  כשאת לוקחת משכנתא הריבית לאורך שנים היא נמוכה יותר, אז אם הוא לוקח בבנק אשראי קצר מועד – למשל לחמש שנים – הם לא נותנים יותר מחמש עד עשר שנים, נכון? אם זאת הלוואה רגילה

דוד ביטן:  לעומת זאת, משכנתא זה ל-30 שנה, ולכן הם נפגעים מהעניין הזה

דוד ביטן:  אבל אמרתי לך, הבעיה היא שאין היתרים

דוד ביטן:  זאת אחת הבעיות המרכזיות

דוד ביטן:  מה, אתה מצפה שאנחנו נעודד את הבנייה ללא היתר?     

יואב סגלוביץ': לא, אבל מדוע אני אומר שחשוב שיהיה - - - הזה? כי יש פתרון שכמעט הגיעו אליו, שמרבע את המעגל

יואב סגלוביץ':  לא בכל מקרה

יואב סגלוביץ':  בעקרון, הייתי מבקש שהדיון הבא יהיה על הנושא של הלוואות, ולהזמין את החשב הכללי באוצר ואת מנכ"ל האוצר, כי יש פתרונות לעניין

דוד ביטן: רגע, בוא נראה, אולי הוא פה

דוד ביטן:  החשכ"ל פה? הזמנתם אותו בכלל? החשכ"ל בדרך כלל בקושי מגיע לדיונים, כאילו שהוא לא חלק מהעניין במדינת ישראל

דוד ביטן:  רק אגף תקציבים מגיע

עידית חנוכה: הוזמן ברגע האחרון, יש שורה בהזמנה על סדר היום

דוד ביטן: לא, יש בנקאות בחברה הערבית, בנקאות זה גם הבנק למשכנתאות, מה העניין?     

סימון מושיאשוילי: דווקא בעניין המשכנתאות אנחנו צריכים וכדאי לקבל נתונים גם מחברות הביטוח, הן גם כן מעניקות

דוד ביטן: נכון, אתה צודק

דוד ביטן:  אבל לא הרבה

דוד ביטן:  חברות ביטוח נותנות כתחליף לבנקים, כשהבנקים לא נותנים אז בדרך כלל אפשר לקבל את זה מחברת ביטוח

זיו נאור: לא בהכרח כתחליף כי הבנקים לא נותנים, הן משלימות

דוד ביטן: עכשיו

דוד ביטן:  לא, אבל גם תחליף וגם משלימות

דוד ביטן:  לא בהרבה, ההשלמות שלהן לא גדולות

אחמד טיבי: יש בישיבה נציגים של משרדי ממשלה?     

עידית חנוכה: נמצאים פה המשרד לשוויון חברתי, נמצאים האוצר, בנק ישראל

דוד ביטן: מי פה מהאוצר? מה, אגף תקציבים? (צוחק)

דוד ביטן:  מה אגף התקציבים יכול להיות פה, למה אתם לא מביאים את האנשים הנכונים? כל הזמן אגף תקציבים? אומנם אתם אוהבים את ועדת הכלכלה, אבל יש דברים שזה לא אתם, מה לעשות?     

נועה וידר: אני נציגת החשב הכללי פה, רק רציתי להגיד שבאמת, כמו שעידית ציינה, הקפיצו אותנו ברגע האחרון, בעניין של מודרי אשראי, שהבינו שזה קשור

נועה וידר:  לפי מה שחבר הכנסת אמר, אני באמת מציעה שתזמנו דיון עם הנציגים הרלוונטיים, כי הם לא ידעו

יואב סגלוביץ': אבל אם כבר את פה – העבודה הסתיימה מאז שעזבתי אתכם לפני כמה חודשים?     

נועה וידר: אז שוב, אני לא עוסקת בתחום הזה, ולא הבינו שצריכים להגיע בתחום של המשכנתאות

דוד ביטן: בסדר, לא נורא, לא נורא

דוד ביטן:  אנחנו לא מתלוננים

דוד ביטן:  אבל הגיע הזמן שגם החשב הכלכלי, הוא צריך לבוא – שיבוא, מה הסיפור שלו? לא הבנתי

דוד ביטן:  מה, הם איזה מורמים מעם? אתם לא יכולים לייצג אותם בכל דבר, מה לעשות, אלה החיים

נועה וידר: לא, אני מאגף החשב הכללי, זימנו אותנו ברגע האחרון, והגענו במה שחשבנו שרלוונטי

דוד ביטן: טוב

דוד ביטן:  הבנקים פה?     

טיבי רבינוביץ': כן

דוד ביטן: טוב, אז אולי בוא תסביר לנו לפי הנתונים

אחמד טיבי: תשאל אותו מה השם שלו קודם

דוד ביטן: מי?     

אחמד טיבי: הוא, זה שידבר עכשיו

דוד ביטן: הוא מטעם איגוד הבנקים

אחמד טיבי: מה השם שלו?     

טובי הריס: אדוני, מרשות התחרות, גם לנו יש נתונים להציג

דוד ביטן: אין בעיה, אנחנו נגיע לכולם

אחמד טיבי: לא, רגע, מה השם של מי שענה קודם?     

דוד ביטן: למה אתה דורש את השם שלו? יש לך סיבה? מה הסיבה?     

אחמד טיבי: קוראים לו טיבי

דוד ביטן: אה, קוראים לך טיבי?     

אחמד טיבי: הוא לפעמים מקבל טלפונים באמצע הלילה

אחמד טיבי:  לפעמים ככה, לפעמים ככה

טיבי רבינוביץ': זאת התרומה שלי לחברה הערבית

זיו נאור: אם אני אוכל רק להציג רגע עוד נתון אחד, שאני חושבת שמאוד משמעותי בהקשר הזה

דוד ביטן: בסדר

דוד ביטן:  אני לא כל כך אוהב את המצגות האלה, אבל בסדר

דוד ביטן:  אפשר להגיד בעל פה

דוד ביטן:  כאילו שאנחנו באמת נסתכל עכשיו על כל טבלה ונתחיל לדון בה

דוד ביטן:  כן

זיו נאור: הנתון הנוסף שאני חושבת שחשוב לציין הוא שהפער בין תמחור המשכנתאות בחברה הכללית לבין תמחור המשכנתאות בחברה הערבית נמצא בשנים האחרונות במגמת ירידה; ב-2017 הפער עמד על 1

זיו נאור: 2, ב-2022 הפער עומד על 0

זיו נאור: 2, וזה ללא תיקון של סיכון - אם אנחנו מנכים סיכון, אני מראה פה ששיעור המשכנתאות בפיגור בחברה הערבית הוא גבוה יותר, כלומר, יש אלמנט של סיכון שצריך להיות מתומחר בתוך המשכנתאות

זיו נאור:  אני לא בהכרח יודעת להתחייב שנותר פער

דוד ביטן: טוב

דוד ביטן:  נציג הבנקים

דוד ביטן:  אתה מייצג בעניין הזה את כל הבנקים? שלא יבוא אלינו בנק לאומי

ברי רוזנברג: לא, בנק לאומי מייצג את עצמו, אדוני

דוד ביטן: אה, עדיין? למה אתה לא חלק מאיגוד הבנקים, דרך אגב?     

ברי רוזנברג: אנחנו החלטנו על מדיניות של בידול, אנחנו מאמינים בדרך מסוימת

ברי רוזנברג:  אני חושב שזה גם יותר נכון לתחרות

ברי רוזנברג:  ככל שתרצה יותר – אני אוכל לפרט

דוד ביטן: בסדר, בסדר, אני רק שואל, אתה לא צריך להתנצל

דוד ביטן:  אוקיי, אז בוא נתחיל איתך ואז נעבור לבנק לאומי

טיבי רבינוביץ': קודם כל, הבעיה שמציף חבר הכנסת טיבי היא גם בעיה נכונה וגם בעיה ידועה, גם אנחנו קיימנו איתו שיחות, ואין ספק שמדובר בבעיה שצריכה טיפול

טיבי רבינוביץ':  המערכת הבנקאית, כולל בנק לאומי, ביצעה פעולות רבות; אני יכול לפרט על שתי פעולות שעשינו בשנה האחרונה לצורך העמקת הידע הפיננסי בקרב החברה הערבית, שזה אחד הדברים המרכזיים בעינינו

טיבי רבינוביץ':  אנחנו שיתפנו פעולה עם בנק ישראל, הפיקוח על הבנקים ומנכ"ל השלטון המקומי, וקיימנו מעל 100 הרצאות ברשויות המקומיות בחברה הערבית, כדי לנסות ולהעמיק את הידע של הציבור

טיבי רבינוביץ':  לא רק זה, אלא שאחר כך גם הזמנו את כל המשתתפים בהרצאות להגיע לבנקים ולקבל הדרכות אישיות, כדי לדעת להתנהל בצורה נכונה

טיבי רבינוביץ':      עכשיו, אין מה לעשות – בסופו של דבר, פרופיל הסיכון של הלקוחות בחברה הערבית הוא שונה לפעמים, וזה בא לידי ביטוי

טיבי רבינוביץ':  כמובן שלכל בנק יש את ההתנהלות העסקית שלו והוא מנהל את הסיכון בנפרד, אבל בסופו של דבר, פרופיל הסיכון, שמושפע מהרבה מאוד היבטים

טיבי רבינוביץ':      אני אתן לך סתם דוגמה - אני לא מכליל, כמובן, וזה לא נכון לגבי כולם, אבל אני נוגע בדוגמה: אם הכתובות בחלק מהיישובים הערביים לא מדויקות, לפעמים, הדואר לא מגיע לאנשים, וכשיש התראות מסוימות – בסופו של דבר, הבן אדם לא מקבל את ההתראה, והחשבון שלו נכנס לעיקול

טיבי רבינוביץ':  הדבר הזה משפיע לפעמים באופן מיידי על פרופיל הסיכון; כמובן שכל בנק מתמחר אחרת את הסיכון, אבל זה יכול להשפיע

טיבי רבינוביץ':  זאת דוגמה קטנה, אבל מאוד משמעותית, שמאוד משפיעה על הדבר הזה

טיבי רבינוביץ':  אבל זו בעיה רצינית, שמצד אחד אפשר לטפל בה, ומצד שני, כנראה שלא פשוט לטפל בה – כי אחרת היו מטפלים בה

טיבי רבינוביץ':      למשל, לכל ההתנהלות הפיננסית של חלק מהציבור בחברה הערבית גם יש השפעות, למשל: התנהלות בחשבון, שהיא לפעמים התנהלות משפחתית, שגורמת לכך שלפעמים להרבה אנשים יש גישה לאותו חשבון, דבר שמקשה על בעל החשבון לנהל את החשבון בצורה מדויקת, ולפעמים לאבד את השליטה

טיבי רבינוביץ':  גם זה משפיע

טיבי רבינוביץ':  כל ההיבטים האלה משפיעים על ההתנהלות בסופו של דבר

דוד ביטן: אוקיי

דוד ביטן:  ובנק לאומי? אתה מצטרף לדברים, או שאתה רוצה לבד? בבקשה

ברי רוזנברג: אני רוצה לבד

ברי רוזנברג:  בוקר טוב, ברי רוזנברג, מנהל רגולציה בבנק לאומי

ברי רוזנברג:  לפני כמה חודשים חבר הכנסת טיבי דיבר, נדמה לי שזה היה בוועדת הכספים, והוא העלה את כל הנקודות שהוא דיבר עליהן כאן עכשיו, הוא ביקש לקיים פה דיון, ובסופו של דבר הדיון הזה מתקיים

ברי רוזנברג:  בעצם כבר אז, גם אחרי הדיון, אנחנו ראינו לנכון לעדכן את חבר הכנסת טיבי, ועדכנו אותו

ברי רוזנברג:  לאומי מוביל היום את הפעילות בחברה הערבית – יש לנו הכי הרבה סניפים בחברה הערבית, 38 סניפים, אני לא מדבר על הערים המעורבות; בנוסף לזה, אנחנו מטפלים בהיבט של השירות, כלומר, שיהיה מענה – מי שרוצה יוכל לקבל מענה בטלפון ויחזרו אליו בשפה הערבית, גם באפליקציה

ברי רוזנברג:      אני רק אחזור ואסכם בקצרה את מה שאמרתי: אנחנו בעצם מובילים היום בחברה הערבית, יש לנו 38 סניפים, אפשר להגיד ש-30 אחוז מהסניפים שלנו ללקוחות הפרטיים נמצאים בחברה הערבית, ולא הכללתי בזה את הערים המעורבות

ברי רוזנברג:      גם בנושא של כרטיסי האשראי, שהזכירו קודם, נדמה לי שחבר הכנסת טיבי הזכיר את זה, בנושא של פער שקיים – אנחנו צמצמנו את הפער הזה, היום אין בבנק לאומי פער בכרטיסי אשראי ביחס לחברה הכללית, כלומר, במי שלא מחזיק כרטיס; וגם בנושא של המשכנתאות, שהוא עיקר השיח שהיה פה – לאומי מוביל היום, יש לנו נציגויות רבות, ולאחרונה גם פתחנו בכפר קאסם, בנושא של המשכנתאות

ברי רוזנברג:  אנחנו נותנים משכנתאות בחברה הערבית ואנחנו שמחים לתת משכנתאות בחברה הערבית, אנחנו רוצים להגדיל את כמות המשכנתאות בחברה הערבית, ואפשר למצוא פתרונות

ברי רוזנברג:  לכן גם היה לנו חשוב להגיב לחבר הכנסת טיבי ולהסביר לו, לאחר אותו דיון שציינתי בהתחלה, שאנחנו אפילו יכולים להוות מודל למערכת הבנקאית בנושא הזה של איך אפשר וצריך לפעול בחברה הערבית

ברי רוזנברג:  תודה

דוד ביטן: אחמד, אתה הגשת את זה במסגרת בקשה לדיון מהיר - זה היה העניין, נכון?     

אחמד טיבי: אני חושב שהגשתי את זה ישר אליך

דוד ביטן: אה, הם לא אישרו לך ואז דיברת איתי

אחמד טיבי: נכון

אחמד טיבי:  לא, לא, הגשתי את זה ישר ליושב ראש הוועדה

דוד ביטן: אוקיי

דוד ביטן:  כן, בבקשה, יוסף

יוסף עטאונה: הנציג של בנק לאומי דיבר על סניפים בחברה הערבית, ואני רוצה לדבר על החברה הערבית הבדואית בנגב, שמונה כ-350 אלף תושבים וכמעט 18 יישובים: יש רק סניף בנק אחד בעיר רהט, ובאף יישוב אחר אין כמעט שום פעילות בנקאית בתוך היישובים האלה - אני חושב שמצב כזה הוא לא מצב נכון ולא ראוי

יוסף עטאונה:      לגבי בנקאות בכלל – לפי דעתי, ועם מה שקורה בחברה הערבית, אי אפשר גם להפריד בין הדיון הכללי על הפשיעה וארגוני הפשיעה בחברה הערבית והשוק השחור, האפור, כל מה שיש שם

יוסף עטאונה:  ברגע שהבנקים נעלמים ולא קיימת בשטח פעילות בנקאית מוסדרת – הדרך לשוק השחור והאפור היא מאוד-מאוד קלה

יוסף עטאונה:  הרבה הסתבכויות היום, וחלק מכל המאבק וכל גל הרציחות והפשיעה בחברה הערבית, זה סביב הכסף השחור שמתגלגל בחברה הערבית ללא בנקאות מסודרת

יוסף עטאונה:  זו אחריות המדינה

יוסף עטאונה:  לפי דעתי, צריך להתקיים דיון המשך

דוד ביטן: אנחנו לא הבנקים ואנחנו לא הממשלה

יוסף עטאונה: לא הבנקים ולא הממשלה

יוסף עטאונה:  חלק מכל מה שקורה בפשיעה בחברה הערבית זה גם בנקאות מוסדרת בתוך היישובים

יוסף עטאונה:  עוד פעם, אני חושב שהמצב בנגב זועק לשמיים – אי אפשר להמשיך אותו ולהשאיר יישובים שלמים ללא בנקאות מוסדרת וגם ללא תחבורה ציבורית לערים ולריכוזים היהודיים בסביבה כדי שיגיעו לשם

יוסף עטאונה:  לכן, המציאות היא מאוד קשה, וצריך לטפל

דוד ביטן: האמת היא שהבנקים סוגרים סניפים בכל מקום, עוד מעט הבנק יהיה משהו וירטואלי, ממש

יוסף עטאונה: אבל גם הווירטואלי לא קיים אצלנו

דוד ביטן: רשות התחרות, כן

פאטמה סייד אחמד: היי, בוקר טוב

פאטמה סייד אחמד:  אני פאטמה סייד אחמד, אני אציג את הממצאים העיקריים של המחקר שעשינו בנושא בנקאות במגזר הערבי

פאטמה סייד אחמד:  אני אציין שהמחקר המלא אמור להתפרסם היום

פאטמה סייד אחמד:      קודם כל, כמה מילים לגבי הנתונים שהשתמשנו בהם

פאטמה סייד אחמד:  הנתונים מתייחסים לשנת 2019

פאטמה סייד אחמד:  אנחנו אספנו נתונים ברמת הסניף, כאשר ביקשנו נתונים של כל הסניפים במגזר הערבי; עבור סניפים במגזר היהודי אנחנו ביקשנו סניפים שנמצאים ביישובים ברמה סוציואקונומית מאוד דומה ליישובים במגזר הערבי, ככה שנוכל להשוות תפוח לתפוח

פאטמה סייד אחמד:  את הזיהוי של הסניף עשינו ברמה של אזור סטטיסטי, שזאת בעצם חלוקה גאוגרפית של כ-10,000 תושבים, סדר גודל של שכונה אחת-שתי שכונות; הזיהוי של הסניף - אנחנו קבענו שאם הסניף נמצא באזור סטטיסטי שרוב התושבים שלו הם ערבים, אז מבחינתנו הסניף הוא ערבי

פאטמה סייד אחמד:      קודם כל, אנחנו שואלים אם יש פער ברמת הריכוזיות שרואה לקוח ערבי ביחס ללקוח היהודי, אנחנו בוחנים את רמת הריכוזיות שרואה לקוח ערבי ביחס ללקוח יהודי

פאטמה סייד אחמד:  כדי לבחון את רמת הריכוזיות אנחנו משתמשים במדד HHI, שזה מדד מקובל, שמודד את רמת הריכוזיות

פאטמה סייד אחמד:  כדי לסבר את האוזן, שוק עם HHI שהוא מעל 2500 נחשב לשוק ברמת ריכוזיות גבוהה מאוד

פאטמה סייד אחמד:  אז גם באשראי צרכני וגם באשראי לעסקים זעירים וקטנים אנחנו רואים שלקוח ערבי רואה רמת ריכוזיות גבוהה יותר, כאשר באשראי לעסקים זעירים וקטנים, רמת הריכוזיות היא חמורה יותר

אחמד טיבי: מה זה רמת ריכוזיות של בנק, או שירות בנקאי? תסבירי בבקשה

פאטמה סייד אחמד: לקחנו את האשראי שנמצא ביישובים במגזר הערבי לפי נתח שוק של הבנקים, אנחנו מסתכלים על מי הם השחקנים שנמצאים בתוך אותם אזורים ובודקים את רמת הריכוזיות

פאטמה סייד אחמד:  שוק שהוא יותר ריכוזי יכול להצביע על רמת תחרותיות מאוד-מאוד נמוכה

פאטמה סייד אחמד:  רמת ריכוזיות גבוהה יותר בדרך כלל נובעת מרמת הפעילות, או מספר השחקנים שאנחנו רואים באותם אזורים

פאטמה סייד אחמד:  אנחנו יודעים שרמת הפעילות של בנק לאומי ובנק הפועלים במגזר הערבי פחות או יותר דומה לפעילות שלהם במגזר הכללי, הפעילות של קבוצת דיסקונט היא נרחבת יותר, אבל הפעילות של בנק מזרחי והבינלאומי ביחס לפעילות הכללית שלהם היא יותר מצומצמת, וזה יכול להביא לפערים ברמת הריכוזיות

פאטמה סייד אחמד:      השאלה השנייה שאנחנו בוחנים: אנחנו מסתכלים אם יש פערים כלשהם ברמת הריבית שרואה לקוח ערבי ביחס ללקוח יהודי

פאטמה סייד אחמד:  המשולשים הוורודים מראים לנו את שיעור הריבית הממוצע שרואה לקוח ערבי, והמשולשים הכחולים מראים לנו את שיעור הריבית הממוצע שרואה לקוח יהודי

פאטמה סייד אחמד:  גם באשראי צרכני וגם באשראי לעסקים זעירים וקטנים אנחנו רואים שיש פערים בשיעורי הריבית, כאשר באשראי הצרכני הפער הוא נקודת האחוז - זאת אומרת, לקוח ערבי רואה ריבית גבוהה יותר בנקודת האחוז; ובאשראי לעסקים זעירים וקטנים הפערים הם קצת יותר גבוהים, כך שהם בערך 1

פאטמה סייד אחמד: 5 נקודות האחוז

פאטמה סייד אחמד:      ואז בעצם נשאלת השאלה – מה שבעצם עלה פה מספר פעמים – הרבה פעמים יש איזשהו היגיון פיננסי בכך שהבנק מתמחר את הלקוחות באופן שונה וקובע ריבית גבוהה יותר ללקוח כזה או אחר

פאטמה סייד אחמד:  אחד הגורמים שכן יכולים להשפיע על רמת הריבית הוא רמת הסיכון

פאטמה סייד אחמד:  אז אנחנו מסתכלים פה על רמת הסיכון של הלקוח, כאשר אנחנו מציגים פה שלוש מערכות צירים – כל מערכת צירים מראה את היחס של הסיכון מול הריבית; הציר האופקי מראה לי את הסיכון והציר האנכי מראה לי את הריבית

פאטמה סייד אחמד:  כל נקודה היא סניף – נקודה ורודה היא סניף במגזר הערבי, נקודה כחולה היא סניף במגזר היהודי

פאטמה סייד אחמד:      אנחנו מציגים פה שלושה מדדי סיכון, אבל בפועל, במחקר השתמשנו בחמישה מדדי סיכון; בחמשת המדדים האלו אנחנו רואים פחות או יותר את אותה תמונה – התמונה שאנחנו רואים פה היא שעבור כל רמת סיכון, במגזר הערבי יש שיעור ריבית גבוה יותר

פאטמה סייד אחמד:  בנוסף לסיכון, אנחנו לוקחים בחשבון את הסיכון, וגם לוקחים משתנים נוספים שיכולים גם הם להשפיע על שיעור הריבית, כמו, למשל: התקופה לפרעון, גודל ההלוואה, ומשתנים נוספים

אחמד טיבי: מה הסיבה לרמת סיכון גבוהה בחברה הערבית?     

פאטמה סייד אחמד: אנחנו לא רואים פה רמת סיכון גבוהה במיוחד במגזר הערבי

אחמד טיבי: לא, כי אמרת שיש היגיון פיננסי בגלל רמת הסיכון

פאטמה סייד אחמד: נכון, אז באמת יכול להיות; למשל, אם דיברו על החובות האבודים – ככל שיהיה שיעור גבוה של חובות אבודים, מבחינת הבנקים אפשר להסתכל על הסיכון ברמה הקבוצתית, אבל גם ברמה הפרטנית

פאטמה סייד אחמד:  הפסד האשראי, למשל, זה ברמה פרטנית ללקוח

פאטמה סייד אחמד:  הסיבות: למשל, ההיסטוריה של התשלומים שלו, אם היו לו בעבר פיגורים, כל מיני סיטואציות כאלה, שיכולות להשפיע על רמת הסיכון של הלקוח

טובי הריס: אני רק אגיד שהמסקנה הייתה שזה הסבר אפשרי, שמעלים אותו – זה לא ההסבר, בפועל לא ראינו ש- - -     

דוד ביטן: אבל אני לא מבין מה כל זה אומר

דוד ביטן:  אתם רשות התחרות, אולי תגדירי לנו – יש תחרות בין הבנקים, אין תחרות בין הבנקים; או שהתחרות היא בעוצמה נמוכה בגלל הבעיות האלה

דוד ביטן:  זה מה שאת רוצה להגיד לנו?     

פאטמה סייד אחמד: אני רק אשלים את המשפט, ברשותך

דוד ביטן: לא, רגע, רגע, עזבי עכשיו את המצגות האלה

דוד ביטן:  התחרות היא נמוכה בגלל הבעיות שאת מציגה? זה מה שאת אומרת?     

פאטמה סייד אחמד: לא, הפוך

דוד ביטן: אז מה הבעיה? אני לא מבין, אז מה אני צריך את כל זה?     

פאטמה סייד אחמד: אנחנו אומרים שיש פערים בריביות - - -     

דוד ביטן: ואז אתם מורידים את ההילוך של התחרות פה?     

טובי הריס: לא

פאטמה סייד אחמד: לא

דוד ביטן: אז מה זה משנה? למה את מציגה לי את זה? מה את רוצה לומר?     

פאטמה סייד אחמד: אנחנו מציגים לך את המצב, אנחנו מציגים את התמונה

פאטמה סייד אחמד:  זה מה שאנחנו מציגים

דוד ביטן: מה המצב נותן מבחינת רשות התחרות? כי אתם רשות התחרות, נכון? אם בנק ישראל היה מציג לי את זה – בסדר, אבל למה אתם מציגים את זה?     

טובי הריס: אז ככה: קודם כל, רצינו לבדוק אם ההסבר זה באמת פערים בסיכון, ואמרנו שזה לא ההסבר

טובי הריס:  ואז בדקנו אם יש פחות תחרות, ואנחנו רואים שיש פחות תחרות; אז אנחנו אומרים שהסיבה העיקרית לפערים בריבית היא לא הסיכון, אלא רמת התחרות הנמוכה יותר

טובי הריס:  זה ההסבר שלנו לפערים - -     

אחמד טיבי: שזה בניגוד למה שנאמר בהתחלה

טובי הריס: - - כי אנחנו אומרים שגם אם מנטרלים את גורמי הסיכון שדיברנו עליהם – עדיין נשארת ריבית דיי גבוהה

פאטמה סייד אחמד: נכון

דוד ביטן: אז הריבית לא גבוהה בגלל הדברים האחרים?     

אחמד טיבי: לא בגלל סיכון

טובי הריס: לא בגלל הסיכון, בגלל העדר התחרות

דוד ביטן: אז את מצדיקה פה את אחמד טיבי

פאטמה סייד אחמד: נכון

פאטמה סייד אחמד:  זאת הנקודה

דוד ביטן: אז הבנקים לא בסדר? אני רוצה להבין

טובי הריס: המערכת הבנקאית היא יותר ריכוזית

פאטמה סייד אחמד: יש רמת ריכוזיות גבוהה

דוד ביטן: למה קשה לכם להגיד? אם הם לא בסדר – תגידו שהם לא בסדר, מה הבעיה?     

טובי הריס: התחרות במגזר הזה היא לא בסדר

דוד ביטן: הבנתי

אחמד טיבי: בקיצור, זה המערכת הבנקאית

אחמד טיבי:  כמו שאמרנו

דוד ביטן: אני רוצה להגיד רגע דבר כזה: ה-ממ"מ נתנו לנו, בדו"ח שלהם, כמה ניסיונות לטיפול בעניין

דוד ביטן:  אתה רוצה להגיד אותם בקיצור?     

נעם דוד בוטוש: זה מה שאמרתי בהתחלה, זה מתוך הדו"ח של הצוות, בנושא של הכלה פיננסית

נעם דוד בוטוש:  גם הנושא של האשראי לדיור – ואני כן חושב שזה - - -     

דוד ביטן: אשראי לדיור – אנחנו לא יכולים לעודד בנייה בלתי חוקית, זאת בדיוק הבעיה

נעם דוד בוטוש: לא, היה דיבור על פתרון של לתת ערבות חלקית של המדינה למשכנתאות

דוד ביטן: כן, אבל למה הם לא נותנים את המשכנתא? בגלל מה? עזוב רגע את יכולת ההחזר, שגם במגזר היהודי זאת סיבה

נעם דוד בוטוש: אין ספק, יש סיפור של - - - ויש סיפור של האם יכולים - - -     

דוד ביטן: אז מה, המדינה תתן עכשיו ערבות - ובעצם תעודד בנייה בלתי חוקית

נעם דוד בוטוש: אז אני אומר שיכול להיות שבחלק מהבניות אפשר, לא מה שלא חוקי, אבל משהו שהם כן יכולים להתערב ולעזור

נעם דוד בוטוש:  דיברו שם גם על הנושא של הרחבת הקרן למודרי אשראי

דוד ביטן: שמה? מה זאת הקרן הזאת?     

נעם דוד בוטוש: כל מיני לקוחות שבעצם לא מקבלים אשראי מהגופים הרגילים - אז הקרן יכולה להתערב ולתת ערבויות

דוד ביטן: מה, לתת ערבות לכרטיס האשראי?     

נעם דוד בוטוש: לא

דוד ביטן: אז למה?     

בקי כהן קשת: אדוני, אפשר מילה על זה? על הקרן הזאת?     

דוד ביטן: כן

דוד ביטן:  תציגי את עצמך

בקי כהן קשת: תודה

בקי כהן קשת:  בקי כהן קשת, הפורום למאבק בעוני

דוד ביטן: זה קשור למגזר הערבי? או באופן כללי

בקי כהן קשת: לא, לא, הקרן למודרי אשראי היא אכן לא רק לאוכלוסייה הערבית, אבל היא רלוונטית במיוחד בחברה הערבית, כפי שאמרו חברי הכנסת; הסוגייה של העדר נגישות לבנקים מגבירה בצורה מאוד ניכרת את החלק של החברה הערבית שנמצא בשוק האפור ובשוק השחור בגלל שהוא לא יכול, והקרן למודרי אשראי באה לתת לכך את אחד המענים שמוצעים לעניין הזה, עבור אנשים שדירוג האשראי שלהם נמוך

בקי כהן קשת:  למשל: 19 אחוז בחברה הערבית שאין להם חשבון בנק – יהיה להם, ככל הנראה, דירוג אשראי מאוד-מאוד נמוך, מן הסתם, ואז הם לא יוכלו לקבל הלוואות, או שיקבלו בתנאים מאוד גרועים

בקי כהן קשת:  בגלל זה – זה רלוונטי במיוחד לחברה הערבית

דוד ביטן: החשב הכללי, כמה כסף יש בקרן הזאת?     

נועה וידר: 50 מיליון שקלים

דוד ביטן: 50 מיליון שקלים

דוד ביטן:  ומה אתם נותנים, ערבות למה?     

מיכאל בן דהן: מיכאל בן דהן מאגף תקציבים

מיכאל בן דהן:  נועה מהחשב הכללי יכולה להרחיב טיפה על הפרטים של הקרן, אבל אני אגיד באופן כללי שזאת קרן - -     

דוד ביטן: לא, באופן כללי

מיכאל בן דהן: - - שיש בה 50 מיליון שקלים תקציבית, והמנגנון של הערבות מאפשר למנף את הכספים

דוד ביטן: בכמה?     

מיכאל בן דהן: זה סדר גודל של בערך פי שניים

דוד ביטן: אז אתם נותנים לחברת האשראי – זה גם בנקים או רק כרטיסי אשראי?     

מיכאל בן דהן: זה יכול להיות גם וגם

מיכאל בן דהן:  יש כרגע מכרז שמתנהל, אז אנחנו לא יכולים לדבר על הפרטים

דוד ביטן: בסדר, אין בעיה

מיכאל בן דהן: אבל המכרז פנה גם לבנקים וגם לחברות אשראי

דוד ביטן: נגיד שקיבלתי 100 אלף שקל אשראי, אז כמה אחוז - - - הערבות קיימת?     

מיכאל בן דהן: אז ערבות המדינה תהיה על סך של 50 אחוז

דוד ביטן: והלקוח מגיש לכם בקשה? והבנק, מה, מאשר את זה?     

מיכאל בן דהן: הזוכה שייבחר – יהיה אפשר לפנות אליו לקבל את ההלוואה במסגרת הקרן, אם באמת יעמדו בקריטריונים של אוכלוסיית מודרי אשראי

דוד ביטן: הלוואה מהבנק

מיכאל בן דהן: מהזוכה, כן

דוד ביטן: לא מהקרן

מיכאל בן דהן: המנגנון, איך שזה עובד: גוף האשראי יתן את האשראי, ואם יהיו חובות אבודים והלווה לא יוכל להחזיר את החוב – המדינה תשלם לגוף האשראי את ההלוואה שלא חזרה

דוד ביטן: את האחוז

מיכאל בן דהן: בדיוק

מיכאל בן דהן:  פר הלוואה זה יכול להגיע עד ל-95 אחוז - -     

דוד ביטן: 50 מיליון זה כלום, אתם יודעים את זה

מיכאל בן דהן: - - ובסך תיק האשראי זה יהיה 50 אחוז

מיכאל בן דהן:  הציפייה שלנו היא באמת שזה יאפשר לתת הלוואות בריביות מאוד נמוכות לאוכלוסיות שהיום בכלל לא מקבלות אשראי

מיכאל בן דהן:  כלומר, לא רק הגברנו את היצע האשראי, אלא גם הורדנו את המחיר לאותן אוכלוסיות

אחמד טיבי: אדוני היו"ר, פאטמה מרשות התחרות רצתה להשלים משפט וקטענו אותה

דוד ביטן: אבל אני לא רואה מה רשות התחרות - - -     

אחמד טיבי: דווקא כשיש גוף שתומך בגרסה שלי – בוא ניתן לו

דוד ביטן: אין לי בעיה לתת לה עוד שעה, אבל אני אומר לך, אני לא מבין מה - - -     

אחמד טיבי: לא, לא שעה, יש ועדת כספים

אחמד טיבי:  לא, התזה שהם הציגו תואמת בדיוק את מה שאני אמרתי

דוד ביטן: אבל השאלה היא מה רשות התחרות יכולה - - -     

אחמד טיבי: מה, היא מאבחנת

אחמד טיבי:  אני רופא - אני עוזר באבחון וגם מטפל, היא אבחנה – אנחנו צריכים לטפל

אחמד טיבי:  תן לה משפט

דוד ביטן: נותן לה, בבקשה

אחמד טיבי: יאללה

פאטמה סייד אחמד: אוקיי

פאטמה סייד אחמד:  ממש בקצרה

דוד ביטן: היא חייבת להשלים את המצגת, אתה אומר?     

אחמד טיבי: לא המצגת, לא, לא

פאטמה סייד אחמד: טוב, אז אני אגיד ממש את הסיכום, את מה שאנחנו רואים

פאטמה סייד אחמד:  קודם כל, מבחינת הצריכה של השירותים הבנקאיים – את זה לא הצגנו כאן, אבל אנחנו כן רואים שהלקוח הערבי ילך לסניף ערבי ולקוח יהודי ילך לסניף יהודי, שזה גורם להפרדה בצריכת השירותים הבנקאיים

פאטמה סייד אחמד:  לגבי רמת ריכוזיות והפערים בריביות – אנחנו ראינו שיש פערים בריביות, והפערים לא מוסברים על ידי הסיכון

פאטמה סייד אחמד:      והנתון הנוסף, שזה חוזר לעניין של המשכנתאות: אנחנו כן ראינו שרמת ההכנסות בסניפים במגזר הערבי היא נמוכה, וזה כן יכול להשפיע על התמריץ של הבנקים להתרחב או להיכנס למגזר הערבי

פאטמה סייד אחמד:  אנחנו מאמינים ששיפור בנושא של המשכנתאות יכול לא רק לשפר את המשכנתאות עצמן, אלא גם להשליך על רמת התחרות במגזר

פאטמה סייד אחמד:  תודה

אחמד טיבי: תודה רבה

דוד ביטן: אחמד, תראה, זה נושא שיש לו השפעות גם בתחום הבנקאות, גם בתחום המלחמה בפשע, ועוד דברים נוספים

דוד ביטן:  כיוון שהמומחה מספר אחד שלנו בקשר לתחום הזה, לפשע, זה בעצם חבר הכנסת סגלוביץ', והוא לא חבר ועדה, אני מציע דבר כזה: אני לא רוצה להיכנס עכשיו לכל הפרטים – נקים צוות שסגלוביץ' יעמוד בראשו

אחמד טיבי: מטעם הוועדה

דוד ביטן: מטעם הוועדה

דוד ביטן:  גם אתה תהיה חבר, כמובן

דוד ביטן:  נכניס עוד חבר קואליציה או אופוזיציה, זה לא משנה, הוא ישאל מי רוצה ואז הוא ייכנס לזה

דוד ביטן:  אני מבקש שיהיה בצוות הזה נציג של היועץ המשפטי לממשלה, נציג בנק ישראל, נציג הבנקים, החשב הכללי ואגף התקציבים, כי יכול להיות שנצטרך להגדיל את הקרנות וכל הדברים האלה

דוד ביטן:      מה שחבר הכנסת טיבי אומר, וגם סגלוביץ', זה שאם רוצים להילחם בפשע, בגלל התופעה של הלוואות, שבסוף גורמת לקשיים – אז בהתחלה אנחנו צריכים לאפשר להם מסגרות יותר רחבות, קרן יותר גדולה, על מנת להוציא אותם מהמעגל הזה שאנחנו מדברים עליו, ומדיניות הבנקים במגזר הערבי צריכה להשתנות

דוד ביטן:  אתם אוהבים לסגור סניפים, בעצם אתם צריכים לפתוח סניפים במגזר ולא לסגור אותם, לתקופת זמן מסוימת, כדי להיות חלק מהעניין

דוד ביטן:  שלושה חודשים זה מספיק לכם?     

אחמד טיבי: שלושה חודשים?     

דוד ביטן: אתה גם רוצה להיות בצוות הזה?     

יוסף עטאונה: כן

דוד ביטן: אוקיי, אז גם חבר הכנסת יוסף

דוד ביטן:      הם יהיו חברים בצוות

דוד ביטן:  לא ישמעו רק אותם - - -     

ד"ר עידית חנוכה: השאלה לגבי הסמכות - - -      

דוד ביטן: אבל הנה, הם מסכימים, מה זה "אין לי סמכות"? לא, לא, שיהיו חברים בצוות

דוד ביטן:  אין שום בעיה עם זה שהצוות יהיה משותף, מה הבעיה עם זה? למה כל דבר זה בעייתי פה, בכנסת הזאת? באופן כללי

דוד ביטן:  כאילו, מה? אני לא מבין

דוד ביטן:  לבנק ישראל יש עניין פה? יש לכם עניין, נכון? אז למה אתם לא יכולים להיות חברים בצוות הזה? הרי הם יכולים לקרוא לכם לכל ישיבה, נכון? אז במקום שיקראו לכם כל ישיבה – תהיו חברים בצוות

דוד ביטן:  ואז פתרנו את הבעיה של התקנון הזה

דוד ביטן:      אבל חייב להיות נציג של היועץ המשפטי לממשלה, כי יש פה השלכות רוחב מאוד רציניות

דוד ביטן:  אז מה הוא רוצה, שהם יביאו המלצות ובסוף יבוא הנציג ויגיד "כלום לא מקובל עליי"? שישב איתם

דוד ביטן:  המנהלת תמיד אומרת לי שאני עושה לה שינויים בדברים האלה

דוד ביטן:  אז אני אומר דבר כזה: שלושה חודשים – בין כה וכה אף אחד לא רץ לתת לנו את הפתרון מחר בבוקר

דוד ביטן:  תעשו עבודה ותביאו לנו את זה

אחמד טיבי: הוא רצה להגיד משפט

דוד ביטן: מי?     

חאלד חסן: אני חאלד חסן, אני מנהל פיתוח כלכלי בחברה הערבית, בקבוצת "עוגן", שזאת קבוצה פיננסית-כלכלית-חברתית ללא מטרת רווח

חאלד חסן:  יש לנו פתרונות פיננסיים-חברתיים, אנחנו לא חושבים שהפתרונות תמיד צריכים להיות מהמערכת הבנקאית, הרי אנחנו גם נותנים עם אפס ריבית, אנחנו נותנים פתרונות אשראי למגזר העסקי, אבל מעל לכל – אנחנו נותנים ליווי וחינוך פיננסי, שדואגים שהשקל שאנחנו נותנים לאזרח, ללקוח, יעזור לו ויעביר אותו לשלב עוד יותר טוב

חאלד חסן:      בקשר למודרי האשראי – אני חושב שאנחנו הגוף היחיד, לא יודע אם אנחנו הגוף היחיד שהגיש; אנחנו כנראה ננהל דבר כזה, אנחנו בנינו עוד קרן, קרן תובענות, לעזור לאוכלוסייה, לאנשים שחייבים עד 40 אלף שקל להוצאה לפועל – אנחנו נעזור להם, נלווה אותם, כדי שיצאו מהמעגל הזה, וכל זה עם אפס ריבית

חאלד חסן:  אנחנו נכנסנו לחברה הערבית לפני כמה חודשים, כבר בנינו עם עמותת "אלמעאלי" קרן כדי לתת הלוואות לסטודנטים האקדמאיים בחברה הערבית – אפס ריבית

חאלד חסן:  זאת אומרת, יש פתרונות, לא צריך להיות רק במערכת הבנקאית

חאלד חסן:  אני חושב שצריך לעודד הקמת בנקים חברתיים

אחמד טיבי: אנחנו נזמין אותך לצוות

דוד ביטן: כיוון שרון כץ קיבל על עצמו להיות יושב ראש ועדת המשנה לבנקאות – תצרפו גם אותו, הוא גם יצורף לצוות הזה

אחמד טיבי: אוקיי

אחמד טיבי:  אבל שיהיה בראשות סגלוביץ'

דוד ביטן: אמרתי, בראשות סגלוביץ', ברור

דוד ביטן:  זאת גם אותה מפלגה, אז רון כץ לא יתנגד

אחמד טיבי: אוקיי

דוד ביטן: עוד מישהו רוצה להגיד משהו ולא שמענו אותו?     

סמי להיאני: כן, אני נרשמתי, סמי להיאני, הרשות לפיתוח כלכלי למיעוטים במשרד לשוויון חברתי

דוד ביטן: בבקשה

סמי להיאני: בעקרון, אני אתייחס למה ההשפעה האפשרית שיכולה להיות שינוי של גישה לאשראי על רקע שתי הוועדות – הוועדה של בנק ישראל להכלה פיננסית, שמתמקדת, בין היתר, בנושא של הבנקים, ואחת ההמלצות המיוחדות שלה בבנקים, ואני מצטט, "בנקים יידרשו להתייחס לאופן מתן השירותים והלימתם לכמות ולפרישת הלקוחות", ויותר חשוב, "לא ייסגרו במהלך השנתיים הקרובות סניפים ביישובי החברה הערבית"

סמי להיאני:  הכוונה היא שהנגישות והגישה למימון או למקורות האשראי הן מאוד-מאוד חשובות

אחמד טיבי: היו"ר, שמעת את המשפט שהוא אמר? לגבי המסקנות, שלא ייסגרו בנקים

אחמד טיבי:  מה שאתה אמרת

דוד ביטן: לא, אולי הם צריכים לפתוח

אחמד טיבי: נכון

סמי להיאני: אנחנו הולכים אפילו בכיוון של: שלא ייסגרו

דוד ביטן: לא, אבל איפה שאין?     

סמי להיאני: איפה שאין – שייפתחו, בלי ספק

סמי להיאני:  כאשר הנושא של הדיגיטציה הוא מאוד חשוב, ולא היה, וככל שהזמן מתקדם והפרישה של קווי האינטרנט תהיה ממוקדת ונגישה, אז אולי יהיה אפשר לתקשר יותר עם הבנקים

סמי להיאני:      הנושא השני הוא הנושא של הוועדה לגידול המשכנתאות – ניתנו שם המלצות

סמי להיאני:  סליחה, גובשה טיוטה להמלצות – ולא קיבלה תוקף, כמובן

סמי להיאני:  בראשות החשב הכללי

סמי להיאני:  מאוד חשוב להסתכל עליהן ולקחת אותן כחלק בלתי נפרד מתחום הדיון של הוועדה שהוקמה עכשיו, כדי לתת המלצות וליישם אותן, כי האלמנטים הכלכליים יכולים לעזור משם להיבטים החברתיים, בהתייחס לדבריו של חבר הכנסת סגלוביץ', שעזב

סמי להיאני:      בכל מקרה, אנחנו דוחפים את הנושא הזה יחד עם מנכ"ל המשרד ויחד עם השר, כדי לקדם גם את הנושא הזה בצורה קצת יותר אפקטיבית וממוקדת

סמי להיאני:  תודה

אחמד טיבי: תודה רבה

דוד ביטן: אין בעיה, אחמד, כשיבוא חומוס לבית צפאפא תזמין גם אותי לצוות, כן?     

אחמד טיבי: מחיר סביר

דוד ביטן: מי שהיה מביא לנו את החומוס זה גיסו, שהיה חבר כנסת

דוד ביטן:  אבל מאז שהוא הלך – יש פיחות רציני ביותר

אחמד טיבי: במעמד הכנסת באופן כללי

אחמד טיבי:  הוא נבחר למקום הראשון בכל הכנסת, לפי "שקוף"

אחמד טיבי:  לכן זאת ירידה במעמד

בקי כהן קשת: אפשר עוד משפט אחד, אדוני?     

דוד ביטן: כיוון ששמנו צוות, אני לא רוצה להיכנס לכל העניינים

דוד ביטן:  אנחנו נצטרך להיכנס לזה בסופו של דבר באופן יותר פרטני

דוד ביטן:  אוקיי, אז הישיבה הסתיימה, תודה רבה

דוד ביטן:  עוד שלושה חודשים אנחנו ניכנס לעניין בחזרה