הוועדה למיזמים ציבוריים, כנסת 25, פרוטוקול מספר 16, 2023-05-09 00:00

אוהד טל: ערב טוב לכולם

אוהד טל:  אתם מגיעים רעננים, אני מקווה

אוהד טל:  אנחנו פה אחרי יום שלם של דיונים על חוק התשתיות, שגם כן נידון כאן בוועדה

אוהד טל:  אז אני שמח לראות שאתם מחייכים

אוהד טל:  זה בהחלט מרענן גם אותנו

אוהד טל:  בעצם, אנחנו דנים הערב בסעיפים האחרונים שנותרו פתוחים בחוק

אוהד טל:  נסכם את הדיונים

אוהד טל:  בשאיפה, להגיע להצבעות ביום חמישי, בהינתן שאנחנו באמת נסיים הערב את הדיון

אוהד טל:  אז אדוני היועץ המשפטי, אתה מוזמן בבקשה להפנות אותנו אל הסעיפים שבהם אנחנו נעסוק, לפי סדר

איתי עצמון: כן, הופץ הבוקר נוסח מעודכן שבאמת כולל את הנוסחים רק בנושאים שנשארו פתוחים או שנדרשה לגביהם בחינה נוספת על ידי נציגי הממשלה ובנק ישראל

איתי עצמון:  והם סומנו גם באופן מיוחד על גבי הנוסח

איתי עצמון:  הנושא הראשון שעלה נוגע להגדרה של היקף פעילות קטן

איתי עצמון:  מכיוון שבהגדרה של בנק נוסף גם בנק חוץ, היה צורך להתחשב או להתייחס לחישוב שווי הנכסים של בנק חוץ

איתי עצמון:  אז זה התיקון הראשון

איתי עצמון:  אתם רוצים להקריא?     

עמיהוד שמלצר: כן, אני אקריא

עמיהוד שמלצר:  איתי, להקריא את כל הסעיף או רק את התוספת?     

איתי עצמון: אנחנו בהגדרה של היקף פעילות קטן

איתי עצמון:  אצלי זה בעמוד 5 בנוסח

איתי עצמון:  תקרא רק את התוספת ותסביר

עמיהוד שמלצר: אז בפסקה (1), הגדרת היקף פעילות קטן, באמצע אנחנו מוסיפים את המילים הבאות – " "שווי נכסים" של בנק חוץ – שווי נכסים של הבנק בישראל כפי שמופיע במאזן לפעילותו בישראל ליום 31 בדצמבר של השנה שקדמה ליום הדיווח, כפי שדיווח הבנק למאסדר בהתאם להוראות המאסדר;"

עמיהוד שמלצר:  אנחנו פה מגדירים כיצד אנחנו בוחנים, נבחן את שווי הנכסים של הבנק, בעקבות הכנסתו להגדרה "בנק"

עמיהוד שמלצר:  אז שווי נכסים של בנק חוץ, זה, אין לו דו"ח כספי שנתי, ולכן היינו צריכים לדבר על מאזן

עמיהוד שמלצר:  ואנחנו מכוונים פה לפעילות שלו בישראל, ולגבי השנה שקדמה ליום הדיווח

עמיהוד שמלצר:  אילנית, יש משהו להרחיב על זה? בסדר

ענת סביצקי ביינהורן: אני יכולה להעיר עוד משהו על ההגדרות?     

אוהד טל: כן

ענת סביצקי ביינהורן: ענת סביצקי ביינהורן, מקס פיננסיים בע"מ

ענת סביצקי ביינהורן:  ההגדרה של הגוף המנהל – אנחנו מבקשים להדגיש שזה חלק משמעותי מהפעילות שלנו

ענת סביצקי ביינהורן:  לא מדובר בפעילות בנקאית

ענת סביצקי ביינהורן:  לא מדובר בפיקדונות

ענת סביצקי ביינהורן:  מדובר בשמירה על כספי לקוחות באופן שניתן להקביל אותו לשמירה בכספת

ענת סביצקי ביינהורן:  זה לא פיקדון

ענת סביצקי ביינהורן:  אנחנו גם שומרים כספים של הלקוחות הסולקים שלנו

ענת סביצקי ביינהורן:  זה חלק מהפעילות שלנו, וזה משמעותי מאוד לתפעול של כרטיסי "פרי-פייד", נימה שהיו פה למשל

ענת סביצקי ביינהורן:  זה פעילות קיימת שאנחנו עושים אותה כבר היום

ענת סביצקי ביינהורן:  ולכן, אנחנו מבקשים בכל זאת להיכנס לרשימה של גוף מנהל

מיכאל בן דהן: מיכאל בן דהן, אגף תקציבים, משרד האוצר

מיכאל בן דהן:  אני אגיד לעניין ההערה הזאת, אנחנו גם, דיברו איתנו לגבי הדבר הזה

מיכאל בן דהן:  אנחנו חושבים שאנחנו יכולים לתת מענה לדבר, שלא ימנע את הפעילות הקיימת

מיכאל בן דהן:  אני אשמח אם נוכל לחזור לזה בהמשך הדיון היום, לגבי - - -     

אוהד טל: אבל היום

מיכאל בן דהן: היום

אוהד טל: אחלה, בסדר גמור

ענת סביצקי ביינהורן: תודה

איתי עצמון: אבל, מעבר לזה אין הערות להגדרה של היקף פעילות קטן

איתי עצמון:  אוקיי

אוהד טל: טוב, אז סיימנו עם סעיף (1)

איתי עצמון: כן, הנושא הבא נוגע לסעיפים 21 ו-26

איתי עצמון:  היו כאן הערות של חברת PayPal לגבי נותן שירות זר, הקלות הן במתן רישיון והן בקיום חובות בעלי רישיון

עמיהוד שמלצר: כן, אנחנו מורידים, בעקבות הערות שעלו פה בדיון הקודם, אנחנו מורידים את המילים "והפיקוח והוראות האכיפה על עיסוקו לפי הדין הזר"

עמיהוד שמלצר:  לאחר הערות שקיבלנו באמת, אז מה שחשוב באמת בהקשר של הדין הזר זה לבחון שההוראות של הדין הזר הן מספקות, והפיקוח והוראות האכיפה פחות רלוונטיות

עמיהוד שמלצר:  וזאת מאחר שמה שייכנס לתנאי הרישיון של החברה הזרה, אלו ההוראות שלהם לפי הדין הזר

עמיהוד שמלצר:  ולכן, לשם אנחנו מכוונים את המיקוד ומורידים את התיבה "והפיקוח והוראות האכיפה על עיסוקו לפי הדין הזר"

איתי עצמון: בשני הסעיפים?     

עמיהוד שמלצר: נכון

עמיהוד שמלצר:  גם בסעיף 21 וגם בסעיף 26

עמיהוד שמלצר:  בשני המקרים, מה שייבחן זה הוראות הדין הזר, שהוא באמת נותן, שהוא מסדיר את העסוק שנותן השירות הזר, ושאותן הוראות נותנות מענה מספק בכל הנוגע לאותם עניינים, שבנוגע אליהם, אנחנו לא נחייב את אותו גוף זר לעמוד בהוראות של הרשות לניירות ערך, אלא יוכלו לעמוד בהוראות של הדין הזר

איתי עצמון: כי בעצם אלה גופים שיקבלו רישיון כאן

איתי עצמון:  כלומר, הם יפוקחו על ידי הרשות לניירות ערך כאן

עמיהוד שמלצר: נכון

איתי עצמון: ולכן זה לא רלוונטי, מה שאתם אומרים זה שזה לא רלוונטי מה בעצם הפיקוח והאכיפה

עמיהוד שמלצר: זה פחות רלוונטי

איתי עצמון: או פחות רלוונטי

איתי עצמון:  כן

אורית שרייבר: אורית שרייבר מהרשות לניירות ערך

אורית שרייבר:  אני כן אשמח להבהיר שכשאנחנו כותבים "הדין הזר" אנחנו לא מתכוונים רק להוראות הדין הזר

אורית שרייבר:  כלומר, הדין, אנחנו כן תופסים אותו בצורה רחבה יותר

אורית שרייבר:  אנחנו כן בוחנים גם את הפעילות של הרגולטור באותה מדינה, ולא רק את ההוראות היבשות

אורית שרייבר:  כי יכול להיות מדינה עם דין מאוד יפה כתוב בספר החוקים, אבל בסוף היישום הוא קלוקל

אורית שרייבר:  ולכן, כשאנחנו מסתכלים על הדין אנחנו מסתכלים על זה בתפיסה רחבה

איתי עצמון: השאלה, אבל, אם הנוסח מכיל את מה שאת אומרת, לדעתך?     

אורית שרייבר: להערכתנו, כן

איתי עצמון: כן? מדהים

איתי עצמון:  סעיף 26 זה ממש אותו תיקון, נכון?     

עמיהוד שמלצר: נכון

איתי עצמון: אוקיי

אוהד טל: טוב, אז כולם מרוצים מהעניין הזה? מעולה

אוהד טל:  איזה יופי

אוהד טל:  אז גם עם הסיפור הזה אנחנו סיימנו

אוהד טל:  סעיף 22, הנושא של הריביות

אוהד טל:  אני רוצה ברשותכם, כן להתייחס, לפתוח את העניין הזה

אוהד טל:  אני באמת, אני אשתף אתכם, מה שנקרא, בתחושותיי בעניין

אוהד טל:  תראו, אני הגעתי לדיון בנושא הריביות, כפי שגם אמרתי בתחילת הדברים כשפתחנו את הדיון, אני הגעתי בלי עמדה מוכנה מהבית

אוהד טל:  עם הרבה מאוד נכונות לשמוע את כל הצדדים השונים

אוהד טל:  ולנהל דיון ענייני, מסודר, כמו שניהלו בשאר הנושאים כאן בוועדה

אוהד טל:  זאת הייתה המטרה מבחינתי

אוהד טל:  בנק ישראל הגיע לכאן, הציג את החששות השונים שהיו לו, הציג את זה גם בוועדה, הציג את זה גם לאחר מכן בפורום המצומצם יותר אצלי בלשכה

אוהד טל:  למיטב תחושתי, קיבל התייחסות מסודרת, גם מגופי הממשלה השונים, גם מנציגי הציבור השונים, גם מאנשי המקצועי השונים, שהגיעו והיו שותפים לדיו, גם בוועדה וגם בפורום המצומצם

אוהד טל:  בדגש על הנושא של הרגולציה שאמורה לשמור על כספי הלקוחות

אוהד טל:  הדברים האלה קיבלו מענה, וקיבלו מענה שהוא בעיני מענה מספק

אוהד טל:  ואני גם אמרתי, אמרתי בתחילת הדברים שלי, שאני לא אעלה את הדיון הזה בצורה פופוליסטית

אוהד טל:  זאת אומרת, אני לא בא לעשות פה עכשיו איזשהו קופון פוליטי בעניין הזה

אוהד טל:  להגיד "כן, בואו ניתן רק ריביות", ולא לשקול את השיקול של שמירת כספי הציבור

אוהד טל:  אבל, אנחנו קיבלנו פה תשובות

אוהד טל:  קיבלנו פה תשובות שאותי הן סיפקו

אוהד טל:      הבנק, לצערי, בנק ישראל, חזר על המנטרה שמה, התוצאה בסופו של דבר, היא שאנחנו מקבלים כאן מוצר שהוא נראה כמו בנק, ולא מקבל את הרגולציה של בנק

אוהד טל:  עכשיו, אני שומע גם את הטענה הזאת

אוהד טל:  אבל, הטענה הזאת לא יכולה להיות דבר שבגללו אנחנו מבטלים כל דבר אחר

אוהד טל:  ובוודאי לא יכולה להיות, לעמוד אל מול המציאות שבה מה שבעצם בנק ישראל מבקש לעשות, זה לקחת את הכסף של הציבור, ולהגיד לו שזה הקניין של הציבור, ולהגיד לו שאת הריבית, את הפירות שנובעים מהקניין שלך, אנחנו בחקיקה נמנע ממך

אוהד טל:  בעיני, הדבר הזה לא עולה על הדעת

אוהד טל:  הוא לא מתקבל

אוהד טל:  הוא לא יכול להיות

אוהד טל:  הוא לא הגיוני

אוהד טל:       בסופו של דבר, אחרי שהדיון הזה, שוב פעם, גם בפורום של הוועדה, וגם בפורום הפנימי, התקיים, אני הזמנתי, הגענו לוועדה, הודעתי על ההחלטה שלי להוציא את האיסור הזה מתוך החוק, והזמנתי באותו רגע, הזמנתי את בנק ישראל לבוא עם הצעה מאוזנת שתיתן מענה לכל השיקולים

אוהד טל:  הזמנתי אותם לבוא עם הצעה חדשה

אוהד טל:  מה שקיבלתי עד עכשיו זה תדרוכים על הראש דרך התקשורת ומכתבים שיוצאים בתקשורת, לפני שמגיעים לדיון רציני בוועדה

אוהד טל:  היום, ברוך השם, נשלחו נציגי בנק ישראל אליי למשרד, רגע לפני הדיון, עם הצעה שהיא אפילו יותר גרועה מההצעה שהייתה בתחילת הדרך

אוהד טל:  אני חייב לומר לכם, בעיני, ככה לא מנהלים דיון רציני ומקצועי על נושא שאתם אומרים שהוא כל כך חשוב שאתם מוציאים לתקשורת כמה אתם בלחץ

אוהד טל:  אם אתם כל כך, כל כך בלחץ, היה ראוי והיה מצופה שתגיעו לכאן ותנהלו דיון רציני ומסודר

אוהד טל:  והיה לכם לא מעט זמן לבוא ולנהל דיון, ולהציע הצעות שיכולות להיות ממקום יותר מאוזן

אוהד טל:       אף על פי כן, אנחנו כן ננסה, אנחנו, מבחינתנו, מה שאנחנו נעשה כדי לאזן את החוק הזה, כדי לקחת את כל השיקולים ולהגיע למתווה שהוא הכי מאוזן, ולוקח את כל השיקולים בחשבון, אנחנו מציעים פה שני תיקונים נוספים בתוך החוק

אוהד טל:  תיקון ראשון בתוך הסעיף שמדבר על שמירת כספי הלקוחות אנחנו נדגיש שמהשקל הראשון, הכסף יישמר בחשבון ייעודי

אוהד טל:  זה דבר ראשון

אוהד טל:  נדגיש את זה, נחדד את הדבר הזה, כדי שהדבר הזה יהיה ברור

אוהד טל:  זה דבר ראשון

אוהד טל:  דבי שני, אנחנו נסמיך את שר האוצר, בהתייעצות עם הנגיד, לא בהסכמתו, אבל בהתייעצות איתו, לקבוע ככל שיידרש תנאים נוספים ותקנות שיחולו על חברות התשלומים, אם יראה השר לנכון שהן נדרשות כדי לשמור ולהגן על כספי הלקוחות, תוך שיקולים של קידום התחרות וייצוב המערכת הפיננסית ופעילותה הסדירה

אוהד טל:  אנחנו, כמובן, אני רוצה פה להדגיש את זה שוב פעם, אנחנו לוקחים את כל השיקולים בחשבון, ואנחנו ודאי וודאי לא מזלזלים בצורך הגדול והרציני שיש לשמור ולהגן על כספי הלקוחות

אוהד טל:       זאת המציאות

אוהד טל:  וכך אנחנו נעשה

אוהד טל:  אני לא מתכוון לחזור בי מהדבר הזה

אוהד טל:  אני חושב שהמתווה שאנחנו מציעים כאן נותן את האיזון הזה מכל הכיוונים

אוהד טל:  ושוב פעם, אני חושב שכן היה ראוי שנגיד הבנק או מי מנציגיו היה מתייחס לעניין הזה באותה רצינות שאנחנו מתייחסים לנושא

אוהד טל:  אנחנו נמשיך הלאה

רועי פולקמן: אפשר התייחסות?     

אוהד טל: בבקשה

רועי פולקמן: אז קודם כל, תודה יושב הראש

רועי פולקמן:  אחד, לברך זה צעד אמיץ

רועי פולקמן:  אני חושב שאנחנו מכירים את הדינמיקה של הדברים האלה, זה שינוי מהותי

רועי פולקמן:  אני איתך לגמרי שצריך לעשות דברים בצורה מידתית ושקולה, ואני חושב שכך התייחסת לזה

רועי פולקמן:  ההערה הקטנה היחידה שלי, מהיכרות המנגנונים האלה, שהייתי מציע, ואני מקווה שאני לא מרגיז כאן אף אחד מהממשלה, זה שהסיכומים האלה שהוספת בסעיף, שר האוצר בהתייעצות עם הנגיד, יובאו לאישור הוועדה בכנסת

רועי פולקמן:  זה משני טעמים

רועי פולקמן:  אחד, הכנסת היא הריבון

אוהד טל: מקבל

רועי פולקמן: ודבר שני, מכיר טיפה את הדינמיקות שקורות בתוך המשרד

רועי פולקמן:  יש הרבה מאוד סוגיות שהן נסגרות וצריכות להיסגר, עם לחצים בין הנגיד לשר

רועי פולקמן:  ובסוף, יש כאן אירוע, שאני מאוד סומך על משרד האוצר, ובטח על שר האוצר והכל

רועי פולקמן:  אבל, בסוף, צריך לראות שהשיקולים הם הגיוניים ולא רק בגלל איזה לחץ פוליטי רגע

אוהד טל: בסדר, אנחנו נקריא

אוהד טל:  האמת שזה מופיע פה

אוהד טל:  זה מופיע, אנחנו כתבנו, אנחנו נקריא את הסעיף בהמשך

אוהד טל:  מופיע שזה יובא גם לאישור וועדת הכלכלה

אוהד טל:  אני מסכים איתך, בדיוק בשביל לנטרל

אוהד טל:  בדיוק בשביל לנטרל את הלחצים הללו

רועי פולקמן: תודה, יושב הראש

אוהד טל: בהחלט

אוהד טל:  מקובל

איתי עצמון: בעקבות ההצעה שלך, אני רק מבקש לוודא או לחדד עם נציגי הממשלה, איפה בעצם אנחנו נשלב את התיקון? כי בעצם, בסעיף 24 יש ברירת מחדל של חשבון ייעודי

איתי עצמון:  לאחר מכן, בסעיף קטן (ב) יש סמכות לרשות לניירות ערך להתיר לחברת תשלומים, גם להבטיח את הכסף באמצעות, של לקוחות חברת התשלומים, באמצעות ביטוח או ערבות

איתי עצמון:  ובסעיף קטן (ד) יש סמכות לשר, במנגנון שקבוע שם, בעצם לקבוע כי חברת תשלומים רשאית שלא להחזיק את הכספים, לא בחשבון ייעודי וגם לא באמצעות ביטוח וערבות, אלא במנגנון אחר ששומר או מבטיח את כספי הלקוחות

איתי עצמון:  המנגנונים האלה יישארו, נכון?     

אוהד טל: כן, נכון

איתי עצמון: אנחנו בעצם לא נוגעים בהם

אוהד טל: נכון

איתי עצמון:  אבל, אנחנו מחדדים לגבי הערבות והביטוח, ולגבי החלופה השלישית שהזכרתי

אוהד טל: כן

אוהד טל:  טוב, כן

שירלי אבנר: רגע, סליחה, רק הבהרה

אוהד טל: בבקשה

שירלי אבנר: שירלי אבנר מהמחלקה המשפטית בבנק ישראל

שירלי אבנר:  אני לא מבינה את היחס בין הדברים של היו"ר - - - 

איתי עצמון: לכן שאלתי

איתי עצמון:  לכן ביקשתי שתחדדו

שירלי אבנר: אני לא מבינה את החידוד

אוהד טל: את מה שאני אמרתי או מה שהוא אמר?     

שירלי אבנר: את הסיכום המצרפי של שני הדברים שנאמרו

שירלי אבנר:  גם היועץ המשפטי וגם כבוד יושב הראש

אוהד טל: אז אנחנו אמרנו שהנושא של שמירת כספי הלקוחות, אנחנו נבהיר שמהשקל הראשון יהיה בחשבון ייעודי

איתי עצמון: לא, אבל חשבון ייעודי, כבר עכשיו יש

איתי עצמון:  לא הבנתי, אז אנחנו לא מוותרים

איתי עצמון:  אנחנו מוותרים או לא מוותרים על החלופות?     

עמיהוד שמלצר: חברה שתרצה לתת ריבית תצטרך לשמור את הכספים רק בחשבון ייעודי

עמיהוד שמלצר:  זה מה שאני מבין

עמיהוד שמלצר:  לא תהייה לה את האופציה לביטוח ולערבות

עמיהוד שמלצר:  זאת ההצעה?     

שירלי אבנר: זה לא מה שכתוב

איתי עצמון: זה לא כתוב

שירלי אבנר: אני מנסה להבין

אוהד טל: שנייה, שנייה

איתי עצמון: משרד האוצר, איך אתם - - -     

מיכאל בן דהן: אני אגיד איך אנחנו הבנו

מיכאל בן דהן:  שבסעיף 24 יש כמה אופציות לשמירת כספי לקוחות

איתי עצמון: כן, נכון

מיכאל בן דהן: סעיף 24(ב), שנייה - - -     

איתי עצמון: 24?     

אוהד טל: 24 או 23?     

איתי עצמון: לא, אנחנו בסעיף 24

מיכאל בן דהן: לעניין שמירת כספי לקוחות

איתי עצמון: נכון

מיכאל בן דהן: סליחה, אז 24(ג) ו-(ד), ש-24(ג) מדבר על ביטוח או ערבות

איתי עצמון: נכון

מיכאל בן דהן: ו-24(ד) מדבר על סמכות שר לקביעת אמצעים נוספים

מיכאל בן דהן:  מי שיציע ריבית ללקוחות, לא יוכל לעשות שימש במנגנונים האלה לצורך שמירת כספי לקוחות

איתי עצמון: אוקיי, אוקיי

אוהד טל: שזה יהיה חשבון ייעודי

אוהד טל:  כן, בבקשה

עודד אופק: עורך דין עודד אופק מטעם איגוד חברות האשראי

עודד אופק:  אדוני, שלחנו גם מכתב, ואנחנו רואים את חברות האשראי בתור מחולל התחרות בתוך השוק הזה

עודד אופק:  עכשיו, אנחנו מאוד מאוד מעודדים, כמובן, את התיקון שבוצע כאן

עודד אופק:  אבל, מצד שני אנחנו מוצאים שחברות האשראי נותרו קצת מאחור

עודד אופק:  אנחנו מצפים לאיזושהי קריאה גם מהוועדה הזו, בעצם לתקן את הוראות סעיף 21 לחוק הבנקאות, שההוראות עצמן אוסרות על, בעצם, מתן פיקדונות וניהול אשראי במקביל

עודד אופק:  והוועדה הזאת עכשיו עשתה צעד מאוד מאוד אמיץ, לעמדתנו

עודד אופק:  צריך להקביל את הצעד הזה גם על נותני האשראי, שאנחנו כל הזמן באים ואומרים שחסר להם מקורות מימון וחסרה להם היכולת בעצם לשכלל את השוק ולהביא אותו, ולהביא לתחרות בתור מחולל התחרות מול התאגידים הבנקאיים

עודד אופק:  אז אותו עיקרון שהוחל כאן, אנחנו כן היינו רוצים לשמוע ולראות שמחילים, אם אפשר כמובן בחוק הזה, שאנחנו מבינים שזה מורכב, או לכל הפחות, שתצא מכאן קריאה לתקן את סעיף 21 לחוק הבנקאות ולאפשר גם לנותני האשראי לנהל פיקדונות

רועי פולקמן: רק זה לא פיקדון

רועי פולקמן:  להבנתי, סליחה, יושב הראש, אנחנו לא מדברים פה על פיקדון

רועי פולקמן:  המנגנון הזה הוא לא פיקדון

אוהד טל: כן

עודד אופק: אין שום בעיה שיוחל אותו מנגנון שיתאפשר גם שם

רועי פולקמן: אה, זה משהו אחר

אוהד טל: כן, טוב, משרד האוצר

מיכאל בן דהן: אם אני מבין נכון, ההצעה שלך באה ואומרת שכל אחד יוכל לעשות, כל בעל רישיון למתן אשראי יוכל גם לקבל פיקדונות מהציבור, ומאותם פיקדונות, לתת להם אשראי

מיכאל בן דהן:  זאת ההצעה? אם הבנתי נכון?     

עודד אופק: אנחנו מציעים שיוחל אותו עקרון גם מול נותני אשראי

עודד אופק:  להם, בסעיף - - -     

מיכאל בן דהן: מה זה אומר אותו עקרון? אני אשמח להבין

עודד אופק: בסעיף 21 לחוק הבנקאות נאסר עליהם, לצורך העניין, לא מוגדר שם בדיוק מה זה פיקדון, בסדר? אבל, באותו אופן שמוצע כאן, שיתאפשר לתת ריבית על פיקדונות שהם מחזיקים, אז אותו סיפור

מיכאל בן דהן: אז אני אגיד, זו פעילות של - - -     

עודד אופק: חברת הכספים שמוחזקים בידה

מיכאל בן דהן: זו פעילות של חברת תשלומים

אוהד טל: כן     

מיכאל בן דהן: וגם יושב הראש דיבר על זה בהרחבה

אוהד טל: נכון

מיכאל בן דהן: אני לא חושב שאפשר להקביל את זה גם למקומות אחרים

מיכאל בן דהן:  זו פעילות מאוד מצומצמת עם הגדרות מאוד ברורות

עודד אופק: לא, אז רק אמירה אחת

עודד אופק:  כשאומרים שזו פעילות מאוד מצומצמת, עדיין מדובר בחברות שירותי תשלום שיוכלו עכשיו לתת ריבית על כספים שמוחזקים בידם

עודד אופק:  בעוד שנותני האשראי לא יכולים לעשות את זה בגלל שהם מוגבלים מחוק חוק הבנקאות – רישוי

עודד אופק:  אז אני רק אומר, או מבקשים, שתצא מכאן קריאה, בדיוק באותו אופן לשקול מחדש, לכל הפחות אם לא משנים את החוק, לשקול מחדש לתקן את ההוראות האלה באופן שיתאפשר לנותני האשראי להתחרות בדיוק כמו נותני שירותי התשלום, שנכנסים עכשיו לעולם אחר לגמרי

מיכאל בן דהן: אני אדגיש, א', אף אחד לא מונע מחברת אשראי להוציא רישיון חברת תשלומים ולהבנות ממה שנעשה פה

מיכאל בן דהן:  זה דבר ראשון

מיכאל בן דהן:  דבר שני, על החברות האלה נאסר לתת אשראי מכספי לקוחות, אני מזכיר גם את הדבר הזה

מיכאל בן דהן:  וגם, יש הוראות לעניין שמירת כספי לקוחות

מיכאל בן דהן:  אז לא תצא קריאה, ואני חושב שכרגע מה שיושב הראש אמר, אנחנו נישאר במצב הדברים הנוכחי

עודד אופק: רק אמירה אחת ברשות אדוני, כבוד יושב הראש

אוהד טל: כן

עודד אופק: רק האמירה שהם יכולים להוציא גם את הרישיון, זה לא מדויק

עודד אופק:  כי החוק אוסר על מי שנותן אשראי במקביל לתת פיקדונות

עודד אופק:  וככל שזה יפורש באופן שאמרת אז אין שום בעיה, כמובן, להחיל את זה באופן הזה

אוהד טל: בסדר

אוהד טל:  אני אומר, גם אנחנו עכשיו כבר עסוקים בחוק של הסדרת נושא נותני תשלומים, ולא בחוק חברות האשראי

אוהד טל:  אבל, בסדר

אוהד טל:  הבנו

אוהד טל:  הבנו את הטענה

אוהד טל:  יכול להיות שבהמשך הדרך נחשוב איך אנחנו עושים צעדים נוספים

אוהד טל:  בסדר

אוהד טל:  שי אבו

שירלי אבנר: רק סליחה

שירלי אבנר:  אנחנו, כל השוואה וכל הרחבה של ההסדר הזה, שאינו מקובל על בנק ישראל, כמובן, עשוי לפגוע ביציבות של המערכת הפיננסית

שירלי אבנר:  אין, לדעתנו, שום מקום לקבל את הטענה הזו

שירלי אבנר:  יש כאן הסדר שנקבע לגבי חברות מאוד ספציפיות, וצריך להבין את ההשלכות של מה שמבוקש כאן

אוהד טל: טוב

אוהד טל:  שי אבו, יושב ראש איגוד היועצים, שנמצא בזום

אוהד טל:  כן, אנחנו שומעים אותך

שי אבו: קודם כל, אני יודע כמה באמת יושב הראש היית בנושא הזה באמת קשוב

שי אבו:  אני מאוד שמח שבנק ישראל פועל בדרך שלו, עם כל ההיבטים הללו

שי אבו:  כי יש פה באמת סכנות שאני באופן אישי נתקלתי בהן לא מעט פעמים מול לקוחות

שי אבו:  חשוב לומר את זה

שי אבו:  חשוב מאוד שהדברים האלה ייעשו

שי אבו:  מה שהצעת הוא בהחלט דבר חשוב 

שי אבו:  אני מקווה שעוד יבואו עוד הקבלות נוספות

שי אבו:  יש עוד הערה חשובה שאני רוצה להעלות אותה

שי אבו:  שלפני מתן אישור למתן ריבית, לוודא שהדבר לא בא על חשבון הפחתה בעמלות, ובכלל עלויות השימוש בארנק הדיגיטלי

שי אבו:  אני אשמח שהנושא הזה ייבחן

שי אבו:  ואני גם אשמח שאנשים, שיובהר לאנשים מה פחות או יותר המס שהם יקבלו בגין ריבית בהיבט הזה

שי אבו:  יש השקעות שאדם מקבל 15% או 25%, אז שדברים יהיו מאוד בהירים, ושאדם יידע למה הוא נכנס כי הרבה פעמים, בהשקעות שכאלה, אנשים לא יודעים בדיוק למה הם נכנסים, ועלולים לסכן את עצמם

שי אבו:  ומאוד חשוב שתהיה הבהרה מאוד מאוד ברורה

שי אבו:  אנחנו ערים למה שקורה היום בהיבטים אחרים, בחברות מצוינות שנפתחו, ומה שקרה במהלך הדרך זה שקרו להם תקלות

שי אבו:  מאוד חשוב לשים דגש בהקשר הזה

אוהד טל: אוקיי, בסדר גמור

אוהד טל:  אנחנו ממשיכים הלאה

אוהד טל:  תודה רבה

איתי עצמון: יש לנו עוד תיקון באותו סעיף 24

איתי עצמון:  בסעיף קטן (א)

עמיהוד שמלצר: כן, בסעיף קטן (א)(2)

איתי עצמון: כן

עמיהוד שמלצר: אז בסעיף קטן (א) יש באמת הוראות כיצד חברת תשלומים צריכה לשמור את הכספים שלה, באופן כללי בחשבון ייעודי, או בהשקעה בטוחה ונזילה

עמיהוד שמלצר:  והגדרנו שם נכסים

עמיהוד שמלצר:  אנחנו רוצים, נכסים הגדרנו ככספים, פיקדונות, וכן ניירות ערך כהגדרתם בסעיף 52 לחוק ניירות ערך

עמיהוד שמלצר:  אנחנו רוצים להכניס קרן כספית

עמיהוד שמלצר:  אני עוד שנייה, מיכאל ייתן טיפה הרחבה, ורק מה שנרצה להוסיף זה, אני אקריא את ההגדרה – "לעניין זה, "נכסים" - כספים, פיקדונות", את המילים הבאות אנחנו רוצים להוסיף – "קרנות נאמנות שסוג הנכסים המוחזקים בהן מתאפיין בסיכון אשראי נמוך לרבות פיקדונות ומזומנים, וכן וניירות ערך כהגדרתם בסעיף 52 לחוק ניירות ערך

עמיהוד שמלצר: "

עמיהוד שמלצר:  זה עוד אפיק השקעה בטוח שאותן חברות יוכלו לשים בו את הכסף

מיכאל בן דהן: למעשה, קרנות הנאמנות, דבר ראשון, קרנות נאמנות זה קרנות שכל אחד יכול לקנות בשוק הציבורי ולשים את הכסף ובעצם לקבל עליהן תשואה

מיכאל בן דהן:  הקרנות האלה מחזיקות בעצמן נכסים

מיכאל בן דהן:  וראינו לנכון להוסיף גם את האפשרות הזאת

מיכאל בן דהן:  אין מבחינתנו הבדל אם הגוף בעצמו מחזיק את הנכסים או שהוא מחזיק אותם באמצעות קרן נאמנות

מיכאל בן דהן:  מה גם שהבהרנו פה בהתאם למה שכתוב בסעיף קטן (2), שהנכסים בקרנות הנאמנות יהיו מאופיינים בסיכון אשראי נמוך, לרבות פיקדונות ומזומנים

מיכאל בן דהן:  וככה בעצם הבטחנו שמבחינת העקרונות לא משתנה כאן שום דבר, פשוט כלי השקעה אחר

שירלי אבנר: סליחה, שאלה קטנה

שירלי אבנר:  האם אפשר גם לוודא שהכספים האלה הם נזילים? או שזה חלק, לא יצא לנו פשוט לדבר על זה לפני זה, סליחה

מיכאל בן דהן: אני אגיד, כל סעיף קטן (2) מדבר על זה שהשקעת הכספים בחשבון ייעודי המיועד להשקעה הוא בלבד שההשקעה תהיה בנכסים שרמת הסיכון נמוכה וברמת נזילות גבוהה

מיכאל בן דהן:  וההכנסה של קרנות הנאמנות זה כחלק מהגדרת נכסים

מיכאל בן דהן:  כלומר, קרנות נאמנות חייבות להיות ברמת סיכון נמוכה וברמת נזילות גבוהה

שירלי אבנר: תודה

אוהד טל: אוקיי

אוהד טל:  התייחסויות נוספות? מצוין

אוהד טל:  אם כך, אנחנו עוברים לסעיף הבא

אוהד טל:  סעיף הקישוריות, סעיף 33, שכולכם חיכיתם לו

אוהד טל:  טוב, לא כולכם, בסדר, חלקכם

מיכאל בן דהן: טוב, אז בדיון הקודם עלתה שאלה מנציגי בנק הפועלים לגבי הנושא של האחריות

מיכאל בן דהן:  עניתי אז תשובה ואז ביקשתי למחוק אותה מהפרוטוקול, וכן רצינו, אחרי הבדיקה שעשינו, לחזור על זה באופן יותר ברור

מיכאל בן דהן:  השאלה הייתה לגבי האחריות

מיכאל בן דהן:  אני אגיד שבעניין הזה, נוספה תוספת שמפרטת את הדרך שבה הקישוריות תיעשה

מיכאל בן דהן:  כלומר, באמצעות מערכת מרכזית

מיכאל בן דהן:  כשהמערכת המרכזית תעבוד בתקן בין-לאומי

מיכאל בן דהן:  הכוונה בתוספת הזאת היא להבהיר לשוק איך אנחנו, בתור ממשלה וכמובן הכנסת בתור מחוקק, חושבים שצריך לבצע את הקישוריות הזאת

מיכאל בן דהן:  בעצם, התוספת הזאת מכווינה לפתרונן מרכזי

מיכאל בן דהן:  יש בעקרון שני פתרונות שאנחנו ראינו בצוות הבין-משרדי

מיכאל בן דהן:  אחד מדבר על פתרון מרכזי שדרכו כל השחקנים מדברים, והאחר מדבר על פתרון שכל שחקן מדבר בינו לבין עצמו, שזה פתרון בי-לטראלי

מיכאל בן דהן:  אז לדעתנו, וגם כתבנו את זה בדברי ההסבר אפילו של החלטת הממשלה, הפתרון המולטי-לטראלי הוא הפתרון הנכון ביותר, הוא היעל ביותר

מיכאל בן דהן:  ועכשיו, זה גם נאמר בדיון הקודם, ועכשיו אנחנו גם מביאים את הנוסח לעניין הדבר הזה

איתי עצמון: תוכל רק להבהיר למה התכוונת בנוגע לאחריות? התחלת להגיד שאתה מתייחס להערה בעניין אחריות

מיכאל בן דהן: נכון, התחלתי שם וכן

מיכאל בן דהן:  אז לעניין האחריות עלתה השאלה האם אין מערכת, מה קורה לעניין האחריות של הגופים

מיכאל בן דהן:  אז אנחנו, נגיד ככה, לגבי האחריות של הגופים, החובה חלה עליהם, לכן האחריות היא עליהם

מיכאל בן דהן:  הכוונה בתוספת הזאת זה כן להכווין לפתרון מסוים שהוא יהיה ברירת המחדל

מיכאל בן דהן:  כלומר, לא תהיה התקשקשות בין הצדדים, אנחנו מבהירים את הקישוריות צריכה להיעשות

מיכאל בן דהן:  וגם נאמר בדיונים קודמים, אני אחזור על הדבר הזה כאן, יש כרגע מערכת, קוראים לה מערכת "מס"ב", שמפתחת פתרון שיכול לאפשר קישוריות

מיכאל בן דהן:  המערכת הזאת היא מערכת שמוחזקת על ידי הבנקים, וגם מפוקחת על ידי בנק ישראל

מיכאל בן דהן:  במסגרת המערכת הזאת, יהיה ניתן להעביר, בעצם לקיים את החובה של הקישוריות, ולהעביר בין האפליקציות, כמו גם להעביר בין מנהלי חשבונות תשלום באמצעות פרט מזהה

מיכאל בן דהן:  אז המערכת הזאת היא, אמנם, להבנתנו כרגע, עוד לא בשלב ה"פרודקשן", כלומר, בייצור

מיכאל בן דהן:  אבל, היא בתהליכים לשם והבנקים, ביחד עם המערכת, עובדים כרגע כדי להתקדם לתקן בין-לאומי שיאפשר את הדבר הזה

מיכאל בן דהן:  זה המצב היום

מיכאל בן דהן:      אז בעניין הזה, אנחנו רצינו כן לאפיין מערכת

מיכאל בן דהן:  אנחנו לא חושבים שנכון לקבוע עכשיו איזו מערכת ספציפית

מיכאל בן דהן:  הדברים, בהמשך, אנחנו כן חושבים שדרושה איזושהי גמישות בחקיקה

מיכאל בן דהן:  אבל, מבחינת איפה שאנחנו נמצאים היום, המערכת של מס"ב עונה לעניין ההגדרות שאנחנו קבענו בתוספת

אוהד טל: כן

מיכאל בן דהן: אני רק אסכם, הייתי טיפה מבולבל, אני רק אסכם את הדברים

אוהד טל: אני איבדתי אותך בשלב ה"פרודקשן" שהוא שלב הייצור

אוהד טל:  שם איבדתי אותך, האמת

רועי פולקמן: ברשותך הערה - - -     

מיכאל בן דהן: אני רק רוצה לעשות סדר, שורה תחתונה

מיכאל בן דהן:  לגבי האחריות, האחריות חלה על הגופים כמו בהרבה חובות שקבענו בחקיקה

מיכאל בן דהן:  האחריות, בסופו של דבר, חלה על הגופים, גם אם הם בסופו של דבר תלויים באפיון טכנולוגי

מיכאל בן דהן:  האפיון הטכנולוגי, מתוך ההבנה שלנו, שהוא לא קיים כרגע, אבל יש פתרון שיכול לתת לו מענה, אנחנו רצינו לאפיין אותו

מיכאל בן דהן:  האפיון שאנחנו קבענו יכול לאפשר עם המערכת שיש היום, בטווח זמנים, מהבירור שאנחנו עשינו גם עם בנק ישראל וגם עם המערכת עצמה, בטווח זמנים שקבוע בחקיקה

מיכאל בן דהן:  ובגלל זה קבענו גם ספציפית בתוספת אפיונים שמתאימים למערכת הזאת

מיכאל בן דהן:  בסופו של דבר, אם יקרה דבר לא נעים והגופים לא יעמדו בזמנים בגלל אפיונים טכנולוגיים, יש סמכות לשר להאריך את זה

מיכאל בן דהן:  עשינו את זה בהרבה מאוד מקומות

מיכאל בן דהן:  עשינו את זה גם בניידות

אוהד טל: כן

מיכאל בן דהן: הגופים לא עמדו בזמן והאריכו את תקופת ההיערכות שלהם, ובסוף הצליחו לעמדו בזמן זה גם קורה בחוק שירות מידע פיננסי

קריאה: אם אפשר רק?     

אוהד טל: בסדר

אוהד טל:  רגע, שנייה, הוא ביקש להגיב

רועי פולקמן: כן, אז אני לפניך

רועי פולקמן:  ידידי, בנק הפועלים נותן לי זכות

רועי פולקמן:  זה מגיע עכשיו כי החוק מסובך

רועי פולקמן:  יש שם הפנייה לחוק ה-PSD הצרכני

רועי פולקמן:  בהמשך של אותו סעיף, 33(ג), שמדבר על הוראה להקמת חשבון

רועי פולקמן:  עכשיו, אנחנו פה בייזום תשלומים, ואנחנו בעולם דיגיטלי, ויש שם עדיין הוראה ישנה שמדברת על זה שזה מגיע ואז יש חמישה ימים לקבל בכתב התייחסות

רועי פולקמן:  אנחנו בסך הכל מבקשים להוסיף שורה שאומרת שאם ההוראה מגיעה באופן דיגיטלי, האישור יינתן מיידית

רועי פולקמן:  אנחנו הרי בעולם דיגיטלי

רועי פולקמן:  אין סיבה

קריאה: על איזה סעיף?     

רועי פולקמן: בהמשך של אותו סעיף

איתי עצמון: אתה מדבר על 33?     

רועי פולקמן: (ג)

רועי פולקמן:  סעיף קטן, שעוסק בנושא של, אין לי את זה פשוט מול העיניים

איתי עצמון: לא, סעיף קטן (ג) אומר רק שהוא יאפשר ללקוח לקבל - - -     

עמיהוד שמלצר: בצרכני?     

רועי פולקמן: בצרכני

עמיהוד שמלצר: אנחנו לא בצרכני

רועי פולקמן: אז התיקון הזה הוא בהמשך?     

איתי עצמון: כן

רועי פולקמן: אבל, זה גם כתוב בסעיף

רועי פולקמן:  יש שם גם התייחסות בדברי ההסבר

רועי פולקמן:  אוקיי

רועי פולקמן:  אתה יודע על איזה סעיף אני מתכוון?     

איתי עצמון: כן, אבל זה התיקון העקיף לחוק שירותי תשלום

רועי פולקמן: נכון

רועי פולקמן:  אז נגיע לזה?     

איתי עצמון: כן

רועי פולקמן: 100%

רועי פולקמן:  בסדר, בבקשה

אוהד טל: כן, בבקשה, בנק הפועלים

עמיר פרץ: חוק שירותי תשלום מבוסס על רגולציית PSD, אבל נושא הקישוריות הוא המצאה ישראלית נטו

עמיר פרץ:  מה שקורה באירופה, יש בסקנדינביה אפליקציה שנקראת "Swish" שהיא שיתוף פעולה בין בנקים

עמיר פרץ:  בדנמרק זה "MobilePay", של Danske Bank, גם היא שיתוף פעולה בין בנקים

עמיר פרץ:  ארצות הברית זה "Zelle", שוב, בנקים משתפים פעולה אחד עם השני

עמיר פרץ:  ישראל היא המקום היחיד שפה רגולציה, שתגיד לאפליקציות לדבר אחת עם השנייה, להתחבר אחת לשנייה

עמיר פרץ:  לא התנגנו לזה, אנחנו לא הולכים להרים קשיים, אנחנו הולכים ליישם את החוק כמו שהוא יהיה

עמיר פרץ:  אבל, אין תקדים לנושא הזה

עמיר פרץ:  והיישום הטכנולוגי הוא מאוד מורכב

עמיר פרץ:  והחוק אומר לי להרים מערכת, ואני שואל את השאלה הבאה – מה זה להרים מערכת? מה זה להקים מערכת? בשורה התחתונה, יש לנו פה, חוק שאומר, אני קובע חוק במאי 2023, ביוני 2024 תקום מערכת

עמיר פרץ:  פתאום תהיה מערכת

עמיר פרץ:  זה לא סביר להטיל עלינו מצד אחר, הרי כשמדברים פה, מיכאל מדבר על אפליקציות, שחקנים בשוק, אין שחקנים בשוק

עמיר פרץ:  שחקנים קטנים אין

עמיר פרץ:  PayBox, נגיד את זה בצורה ברורה בפעם העשירית, וזה רק "ביט"

עמיר פרץ:  שחקן שמוטלת עליו האחריות

עמיר פרץ:  "ביט" של בנק הפועלים

עמיר פרץ:       יש קושי גדול להטיל עלינו מצד אחד חובה ברורה לאפשר העברות, והחובה הזאת לא מסויגת ומותנית בדבר

עמיר פרץ:  אומרים לנו שאנחנו צריכים לעשות את זה

עמיר פרץ:  נקודה

עמיר פרץ:  לאפשר ללקוחות שלכם

עמיר פרץ:  מצד שני, כל נשוא האחריות להקמת המערכת הוא עמום, הוא מעורפל, תהיה מערכת, יהיה לה מבנה, אולי מס"ב, אולי לא

עמיר פרץ:  הנושא הזה עמום

עמיר פרץ:  הפרשנות עמומה, והקמת המערכת היא עמומה

עמיר פרץ:  "ביט" לא יודעת להקים מערכת

עמיר פרץ:  "ביט" היא גוף, היא שחקן בשוק

עמיר פרץ:  אסור לי לדבר עם המתחרים שלי

עמיר פרץ:  אני לא יכול לקבוע להם דברים

עמיר פרץ:  אני לא יכול להגיד ל-PayBox סטנדרט X או Y, כי אני לא רגולטור

עמיר פרץ:  אני לא המאסדר

עמיר פרץ:  נשאלת השאלה פה מי המאסדר? מי קובע את המערכת הזאת? בכל פרויקט גדול שנעשה בשנים האחרונות, אם מדובר על מאגר נתוני האשראי, אם מדובר על בנקאות פתוחה, או ניוד

עמיר פרץ:  היה פה ליווי רגולטורי משמעותי, מינהלת של בנק ישראל

עמיר פרץ:  אילנית שיושבת פה מולי, אם לא היה את הבנקאות הפתוחה כבר כמעט חמש שנים

עמיר פרץ:  כל נושא המינהלת שהקימה והשחקנים ישבו אחד עם השני, וקבעו כללים, איך עושים? מה עושים? קבעו במקרה של חילוקי דעות, מה נקבע

עמיר פרץ:  לצפות משחקן שיעשה דבר כזה זה פשוט לא סביר

עמיר פרץ:      מאיזה מצב אני חושש במס"ב? שבו יגידו, אוקיי, מס"ב בונה את המערכת, זה לא כתוב אבל בחוק, אף אחד לא מדבר על מס"ב, מאסדר לא נקבע, ועוד שנה המערכת לא קמה, אוקיי, מי אחראי? "ביט" אחראי

עמיר פרץ:  למה? כי כתוב ""ביט" יאפשר"

עמיר פרץ:  לא הגיוני שמקימים מערכת כזאת בלי מאסדר

עמיר פרץ:  בכל אירוע בשנים האחרונות, היה רגולטור שלקח ושאל פה מי המאסדר של האירוע הזה? מי הרגולטור שלוקח פה אחריות?     

אוהד טל: אוקיי

אוהד טל:  כן

אליצור וייס: אם אפשר, אליצור וייס מהמחלקה המשפטית בבנק ישראל

אליצור וייס:  רק להשלים, כמו שחברינו מבנק הפועלים אמר

אליצור וייס:  יש היום שיח של כמה שחקנים בשוק ביחד עם מערכת קיימת

אליצור וייס:  התוספת לא נועדה לקבוע מהי המערכת

אליצור וייס:  אין שום כוונה בחקיקה הראשית להטיל אחריות על גורם מסוים בשוק להקים את המערכת, חוץ מהשחקנים

עמיר פרץ: זה בדיוק מה שכתוב בחקיקה הראשית

אליצור וייס: חוץ מהשחקנים

עמיר פרץ: אין שחקנים

עמיר פרץ:  יש שחקן אחד – בנק הפועלים

אליצור וייס: השחקנים יודעים אם הם רוצים ללכת ולקיים שיח במסגרות שונות, עם רגולטור

אליצור וייס:  אם הם צריכים לעשות את זה בפורום אחר, יפנו לרגולטורים ויביאו את הפתרון המוצע

אליצור וייס:  בינתיים, האחריות היא על השחקנים

אליצור וייס:  יש שיח

אליצור וייס:  השיח קיים היום, למיטב ידיעתנו

אליצור וייס:  הוא לא מחויב בחקיקה במסגרת מסוימת

אוהד טל:  בסדר

אוהד טל:  אני חושב שאם כך, הדיון הוא לא על המהות, אלא על הניסוח

אוהד טל:  הוא מרגיש חוסר נוחות עם הניסוח כפי שהוא כיום, שבעצם יכול להשתמע ממנו שזה מטיל עליהם את האחריות

אוהד טל:  אז אני שואל, א', היועץ המשפטי אולי ישמח, תביע את עמדתך בעניין הזה

אוהד טל:  בעצם, עוד פעם, בנק הפועלים מביע חוסר נוחות מניסוח הנושא הזה שהשתמע ממנו שיכול להטיל עליו את האחריות להקמת המערכת, או מה קורה אם לא מקימים את המערכת וכו'

איתי עצמון: אני מציע, אנחנו פשוט דיברנו יותר באופן כללי ולא שמענו מה הנוסח

איתי עצמון:  אז אולי כדאי שנציגי משרד האוצר יקריאו את הנוסח, נשמע את הנוסח, ואז נוכל לדון ממש בפרטים עצמם ולא בהסבר הכללי

אוהד טל: טוב, רגע, ועוד מישהו פה ביקשה רשות דיבור, בבקשה

מוריה גור סולומון: כן, נעים מאוד

מוריה גור סולומון:  מוריה גוב סולומון, מהפיקוח על מערכות תשלומים בבנק ישראל

מוריה גור סולומון:  זה אולי גם מתייחס אליך

מוריה גור סולומון:  אנחנו בפיקוח על מערכות תשלומים, אנחנו מקדמים את התשלומים המיידיים

מוריה גור סולומון:  כחלק מהקידום של התשלומים המיידיים, אנחנו נתנו הנחיות לכל המשתתפים הקיימים, וגם אנחנו מדברים עם המשתתפים החוץ-בנקאיים, שהם הפוטנציאלים אחרי שיאושר החוק

מוריה גור סולומון:  ואנחנו נתנו להם הוראות לפעול ולהיערך להעברות מידיות עם פרט מזהה

מוריה גור סולומון:  מס"ב כבר מאפיינת את זה

מוריה גור סולומון:  יש כבר תהליך

מוריה גור סולומון:  תהליך עם המשתתפים שנמשך כבר כמה חודשים

עמיר פרץ: את מתייחסת לפרט מזהה, לא לחיבור, לקישוריות של אפליקציות

מוריה גוב סולומון: רק רגע, לא סיימתי, אם לא אכפת לך

מוריה גוב סולומון:  עכשיו, הפתרון הזה של פרט מזהה, זה פתרון שהוא גם יכול לשמש לקישוריות

מוריה גוב סולומון:  צריך עוד איזשהו פיתוח, אבל מכיוון שמדובר פה בפיתוח שכבר נעשה, וזה רק להלביש פה איזה עוד שלב, אז הפתרון הזה יכול להיות פתרון שהוא יחסית מהיר

מוריה גוב סולומון:  ואנחנו מלווים את זה

מוריה גוב סולומון:  אנחנו מלווים את האפיון

מוריה גוב סולומון:  מלווים את המשתתפים בכל הבעיות, בכל מה שצץ בדרך

מוריה גוב סולומון:  אנחנו כבר גם מגבשים עקרונות לאיך צריך לעבוד, איך צריך, מה סוגר את כל הפינות האלה

מוריה גוב סולומון:  ואנחנו נמשיך ולנלווה את זה

מוריה גוב סולומון:  זאת אומרת, עכשיו, יש את הרצון של, לא יכולה כן לקבוע, אבל יש את הרצון של מס"ב

מוריה גוב סולומון:  יש כבר תהליך שמתבצע

מוריה גוב סולומון:  וזהו

מוריה גוב סולומון:  זאת אומרת, כדי לעבור לשלב של הקישוריות, נדרשת עוד איזו השלמה קטנה

אוהד טל: טוב, חברים, אני רוצה, בואו רגע נקרא את הנוסח, כי נראה לי שאנחנו מתפזרים

איתי עצמון: כן

אוהד טל: תקרא את הנוסח, תדגיש את התיקונים שנעשו, ואחר כך אנחנו נראה איך אנחנו מתקדמים

מיכאל בן דהן: אין בעיה

מיכאל בן דהן:  אז סעיף 33(ד)(2) - - -      

איתי עצמון: רגע, אתה לא רוצה להקריא את כל השינויים?     

מיכאל בן דהן: זה פשוט סוגיות אחריות

מיכאל בן דהן:  להתחיל

איתי עצמון: אוקיי

מיכאל בן דהן: "העברת הכספים וקבלתם כאמור בסעיפים קטנים (ב) עד (ד) תתבצע באמצעות מערכת שמאפייניה מפורטים בתוספת השמינית, או בדרך אחרת כפי שיסכימו הצדדים ביניהם

מיכאל בן דהן:  השר, בהתייעצות עם הנגיד והרשות, רשאי בצו לשנות את התוספת השמינית

מיכאל בן דהן: "

איתי עצמון: עכשיו נגיע לתוספת השמינית

איתי עצמון:  נמצאת, אמורה להיות בסוף החוק, בעמוד האחרון

אוהד טל: כן

אוהד טל:  157, כן

מיכאל בן דהן: אז אני אסביר

מיכאל בן דהן:  כמו שאמרתי מקודם, בעצם, כרגע אופן הביצוע של חובת הקישוריות היא באופן הבא – יש שתי דרכים

מיכאל בן דהן:  הדרך הראשונה, שהיא ברירת המחדל, היא מה שמפורט בתוספת השמינית, שזה מערכת מרכזית, כמו שאמרנו, זו המערכת היעילה, זה הפתרון היעיל מבחינתנו

מיכאל בן דהן:  שהמאפיינים שלה זה שהיא בעצם מרכזית

מיכאל בן דהן:  ועל מנת לוודא באמת שאנחנו לא גורמים לכך שיהיה גורם שישפיע על התקן, ככה שיהיה איזה תקן שיעזור לו, יעזור לאינטרסים שלו, אנחנו קובעים שזה יהיה בתקן בין-לאומי מקובל

מיכאל בן דהן:  ככה אנחנו מבטיחים סטנדרטיזציה, ומאפשרים לשחקנים חדשים להתחבר בקלות למערכת

מיכאל בן דהן:  במקביל, אנחנו לא, אין לנו שום כוונה להגביל את השוק, אם הוא חושב שיש דרך אחרת לעשות את זה

מיכאל בן דהן:  ובגלל זה כתבנו, או בדרך אחרת, כפי שהסכימו הצדדים ביניהם

מיכאל בן דהן:       עכשיו, אני אדגיש, כפי שהסכימו הצדדים ביניהם, זה לא גורע מהתוספת השמינית

מיכאל בן דהן:  כלומר, זה לא אומר שזה או זה או זה, במובן הזה של ברירת המחדל זה התוספת השמינית, ורק אם שני הצדדים מסכימים ביניהם, כלומר שני הצדדים מגיעים להסכמה שיש פה דרך אחרת לבצע את חובת הקישוריות, הם יכולים לפעול בדרך הזאת

מיכאל בן דהן:  כלומר, זו הבהרה שאנחנו לא מגבילים את השחקנים מלבחור את הדרך שזה הם עושים את זה, אבל אנחנו כן מאפשרים להם דרך ברירת מחדל לבצע את החובה

אוהד טל: כן

עמיר פרץ: אני מבקש שיוסיפו לחוק את האמירה שאומרת שהמאסדר יוציא הוראות מתאימות לבניית המערכת

מיכאל בן דהן: אז בהקשר הזה, דבר ראשון, אין כאן מאסדר אחד

מיכאל בן דהן:  יש פה גופים תחת כמה מאסדרים

מיכאל בן דהן:  ואין מאסדר אחד שיכול לבוא ולקבוע מאפיינים של מערכת

מיכאל בן דהן:  יכולים להיות בנקים שנמצאים תחת הפיקוח על הבנקים, והם יכולים להיות גופים של רשות לניירות ערך

מיכאל בן דהן:  כלומר, אין באמת מאסדר אחד

מיכאל בן דהן:  עם זאת, אני כן אגיד, בפתרון, כמו שהציגו נציגי בנק ישראל עם מס"ב, למס"ב יש מאסדר

מיכאל בן דהן:  המאסדר הוא בנק ישראל, במקרה הזה, או ספציפית הנגיד, וכמו שמוריה הציגה, הם נותנים הוראות, הם עובדים איתם

מיכאל בן דהן:  הם נותנים גם הוראות למשתתפים ובעצם - - -     

עמיר פרץ: למה שלא יהיה כתוב בחוק בצורה ברורה מי המאסדר? ושהוא יוציא הוראות מתאימות

מיכאל בן דהן: שוב, העניין הזה, אנחנו רוצים בחקיקה, אנחנו לא חושבים שזה נכון לקבוע גוף מסוים בחקיקה

מיכאל בן דהן:  זה לא מקום בריא לחקיקה

מיכאל בן דהן:  יכולים לקרות דברים בדרך שאנחנו, הגוף הזה יכול לשנות את שמו לצורך העניין, ואנחנו לא רוצים להגביל את הדבר הזה לצו, לשנות את שם הגוף

מיכאל בן דהן:  זה לא נראה לנו דרך נכונה לקבוע בחקיקה

מיכאל בן דהן:  אנחנו קובעים את העקרונות

מיכאל בן דהן:  העקרונות האלה, במקרה הזה ספציפית לעניין יישום החובה עד יום התחילה, אנחנו יודעים שיש פתרון עם מאסדר שדואג לדברים האלה וגם נמצא כבר בשיח עם משתתפים

מיכאל בן דהן:  ולכן, אנחנו לא חושבים שזה נכון לקבוע הוראות מאסדר

עמיר פרץ: אני, יושב הראש, אני חולק על ידידי ממשרד האוצר

עמיר פרץ:  אחד, בנק ישראל לא ישנה את שמו בשנים הקרובות

עמיר פרץ:  הוא עדיין בנק ישראל, ככה שהטיעון הזה נשמע לי קצת מופרך

מיכאל בן דהן: מס"ב, התכוונתי

עמיר פרץ: לא אמרתי מס"ב מאסדר, אמרתי בנק ישראל מאסדר

עמיר פרץ:  הוראות שהמאסדר ייתן להקמת המערכת

עמיר פרץ:  בנק ישראל הוא המאסדר, שייתן הוראות להקמת המערכת

עמיר פרץ:  שיהיה כתוב בחוק שהמאסדר ייתן הוראות

עמיר פרץ:  המאסדר הוא בנק ישראל, כי הוא הרגולטור של מס"ב ושל מערכות תשלום מפוקחות בישראל

עמיר פרץ:  זה אחד

עמיר פרץ:  דבר שני, כרגע, השחקן היחיד שהחוק חל עליו הוא "ביט" משום ששחקנים חוץ בנקאיים הם מתחת, הם לא קיימים

עמיר פרץ:  הם היו קיימים, כי הם לא יגיעו ל-20% בשנה הקרובה

עמיר פרץ:  היחיד שהוא מעל 20%, כרגע, זה רק "ביט"

מיכאל בן דהן: לא, אז לגבי השם, מה שהתכוונתי היה לגבי האפיון של מערכת לקבוע בשם

מיכאל בן דהן:  כי אמרתי, האפשרות האחת היא לאפשר לגופים לבצע את החובה בהתאם למאפיינים שנקבעו בתוספת, ואז אין מאסדר אחד ברור

מיכאל בן דהן:  אמנם החובה חלה על גוף אחד, אבל למערכת הזאת התחברו כמה גופים מכמה רגולטורים שונים

מיכאל בן דהן:  בגלל זה אין כאן איזה מאסדר ברור

עמיר פרץ: אבל, מערכות תשלומים, יש גוף אחד שאחראי בישראל, זה עודד סלומי מבנק ישראל, הוא האחראי עלינו

עמיר פרץ:  זה התפקיד שלו

עמיר פרץ:  לא משנה למי הוא כפוף

עמיר פרץ:  מערכות תשלומים, מפקח אחד, זה המפקח על התשלומים בבנק ישראל – עודד סלומי

מיכאל בן דהן: טוב, זה כבר עניתי בתוספת

מיכאל בן דהן:  אנחנו לא רוצים לקבוע גוף ספציפי

מיכאל בן דהן:  יכול להיות שזה יהיה גם גוף אחר בעתיד

מיכאל בן דהן:  אנחנו יודעים שזה הפתרון שיאפשר את - - -     

אוהד טל: למה זה כל כך דחוף לך לקבוע מי המאסדר בחקיקה?     

עמיר פרץ: כי אני צריך שמישהו ייתן לי הוראות איך לעשות את זה

עמיר פרץ:  אתם מטילים עליי אחריות, אומר פה מיכאל, אם יש בעיה טכנולוגית הבעיה היא שלי

עמיר פרץ:  אני רוצה לדעת מי ייתן את ההוראות האלה

מיכאל בן דהן: אבל, התוספת נותנת לך הוראות

מיכאל בן דהן:  התוספת מגדירה לך, במשיכות מכחול אמנם מאוד רחבות, אבל כדי שתקימו את מה שהכי יעיל עבורכם

עמיר פרץ: אני לא יכול להקים מערכת

עמיר פרץ:  לי אסור לדבר עם המתחרים שלי בכלל

עמיר פרץ:  איך המערכת תוקם

מיכאל בן דהן: בתוספת לא כתובה המילה מערכת, קודם כל

מיכאל בן דהן:  זה דבר ראשון

מיכאל בן דהן:  דבר שני, עוד פעם, היא נותנת לכם את כל הגמישות לפעול כפי שאתם מבינים

מיכאל בן דהן:  אם יש מערכת שכבר עובדת והיא עושה את זה איתכם ועם עוד גופים אחרים - - -     

עמיר פרץ: אין מערכת

עמיר פרץ:  צריך לאפיין אותה

עמיר פרץ:  יש שאלות איך עושים אותה

עמיר פרץ:  צריך לקבוע, לראות מי האחראי ברירת המחדל, מי לוקח את החוטים אם המידע לא עבר

עמיר פרץ:  אם יש הלבנת הון

עמיר פרץ:  מה קורה פה

עמיר פרץ:  מי אחראי על זה

מיכאל בן דהן: מערכות התשלומים ככלל, אין כזה דבר בחקיקה, ראשית בוודאי

מיכאל בן דהן:  אין כזה דבר בעולם מערכות התשלומים שאפיון טכנולוגי כלשהו נקבע בחקיקה

עמיר פרץ: בוודאי שלא

עמיר פרץ:  אני רוצה שתוציאו הוראות חקיקת משנה

עמיר פרץ:  שיוגדר שם המאסדר, איך אני עושה את המערכת הזאת, איך מס"ב עושים את המערכת הזאת

מיכאל בן דהן: שוב פעם, גם בעולם מערכות התשלומים הקיימות היום, אנחנו לא מוציאים הוראות משנה עם אפיון טכנולוגי למערכות

מיכאל בן דהן:  יש שיח ער מול מפעיל המערכת, יש שיח ער של המערכת עם המשתתפים שלה, וגם למי שעוד לא משתתף אבל חושב להשתתף

מיכאל בן דהן:  זה מה שקיים

אוהד טל: כן

נטע דוברין: נטע דורפמן, PayPal

נטע דוברין:  בהצעת החוק המקורית היה סעיף שבו נקבע שאם השר נוכח שלא התפתחו מנגנונים מספקים, הוא רשאי לקבוע הוראות לעניין אופן יישום החובות כאמור

נטע דוברין:  עכשיו, אני מבינה שכולם חשובים שבאמת המערכת תפעל ולא תהיה בעיה כלשהי

נטע דוברין:  אנחנו קצת מודאגים מכיוון שמס"ב זה בשליטת הבנקים, ובאיזשהו שלב בעתיד, יכול להיות שאנחנו גם נצטרך לחוב בחובות האלה

נטע דוברין:  כן היינו שמחים אם בעצם ההסמכה שהייתה לשר, שאם באמת רואים שהמנגנונים לא מספקים, הוא יוכל לקבוע הוראות לעניין יישום החובות

נטע דוברין:  זה אולי יפתור גם את הבעיה שהועלתה פה של בנק הפועלים, במצב שבו אופן היישום הוא לא מספיק ברור

נטע דוברין:  וזה השר, ולכן אין שאלה של מאסדר

עמיר פרץ: אבל לא מדובר רק על טכנולוגיה, מדובר פה על שירות הלקוח

עמיר פרץ:  על אפיון הלקוחות

עמיר פרץ:  פרוטוקול אישורים של העסקה

עמיר פרץ:  לא רק הקטע הטכנולוגית

עמיר פרץ:  מי נותן ללקוח תשובה אם יש "דיפולט" בעסקה

עמיר פרץ:  זה לא טכנולוגי, זה עניין של שירות ללקוח

עמיר פרץ:  אני לא יכול לקבוע את ההוראות לעצמי או לשחקנים אחרים עם שחקן אחד בשוק

עמיר פרץ:  אני לא מאסדר

אוהד טל: טוב

אוהד טל:  התייחסות, משרד האוצר

מיכאל בן דהן: אז הכוונה שלנו לא הייתה באמת לגרוע מסמכות השר, אלא לתת וודאות

מיכאל בן דהן:  ואנחנו נחזור עם הדבר הזה

מיכאל בן דהן:  כנראה נשים את החובות - - -     

עמיהוד שמלצר: נחזיר את אופן יישום החובות

מיכאל בן דהן: גם את הסמכות של השר לקבוע את אופן יישום החובות

אוהד טל: אוקיי

איתי עצמון: כלומר, בנוסף לתוספת

אוהד טל: כן

מיכאל בן דהן: כן

אוהד טל: אז גם על זה אנחנו צריכים תשובה עוד היום

אוהד טל:  טוב

תמר באום: אני גם רוצה להעיר משהו קטן

אוהד טל: כן, בבקשה

תמר באום: תמר, מהתנועה לאיכות השלטון

תמר באום:  אני לא בטוחה, אמנם הסברתם את זה עכשיו כמה פעמים באופן די ברור וטוב, שברירת המחדל היא להשתמש במערכת

תמר באום:  זאת אומרת, כשזה, המערכת תושמש, שזה אמור לקרות עוד שנה, החובה הראשונית היא להשתמש במערכת הזאת, בעיקר "ביט" מן הסתם

תמר באום:  ואני חושבת שכדאי אולי לחדד את זה עוד יותר בנוסח

תמר באום:  אין לי כרגע הצעה, למען האמת

תמר באום:  אבל, נראה לי שזה חשוב

מיכאל בן דהן: לחדד מה? עוד פעם

תמר באום: כמו שאמרת, שזה ברירת המחדל

תמר באום:  ברירת המחדל היא להשתמש במערכת של מס"ב שתושמש בכך וכך, וגם אחר כך, הרי לשם הצורך, גם אם אחר כך הם ירצו לפתח פתרונות משל עצמם, אז עד שהפתרונות האלה לא יקומו, וגם זה דרך אגב, צריכה נראה לי להיות איזושהי התייחסות

תמר באום:  נגיד, יש פתרון חלופי - - -     

אוהד טל: לא דנו בזה כבר?     

תמר באום: לא, לא

אוהד טל: לא נקודה שדיברנו עליה בפעם הקודמת?     

תמר באום: לא, לא, זה חידוד

אוהד טל: יש לי זיכרון כזה

אוהד טל:  טוב

מיכאל בן דהן: חידוד

תמר באום: לא, לא, זה חידוד

מיכאל בן דהן: אז אני אגיד - - -     

תמר באום: רגע, לא סיימתי, סליחה

תמר באום:  דרך אגב, אני, בהמשך גם לדברים של חברנו מבנק הפועלים, אני מניחה שכל התקשרות בין "ביט", בנק הפועלים, לכל אמצעי תשלום אחר או מנהל חשבון זה הסדר כובל

תמר באום:  שזה משהו שצריך - - -     

מיכאל בן דהן: זה רשות התחרות

תמר באום: כן, כן

תמר באום:  אבל, באמת מי יהיה, נגיד, המפקח, ברגע שה מפתחים לעצמם פתרון אחר, אז מי יהיה המפקח על הפתרון האחר הזה ושהוא עומד בסטנדרטים וכו' וכו

תמר באום:  ומי מפקח על זה שהמעבר לפתרון האחר ייעשה בצורה שעדיין מקיימת את הוראות ההסדר

תמר באום:  זאת אומרת, שהם עוזבים את ברירת המחדל, מתי? באיזה תנאים? וכו' וכו'

מוריה גוב סולומון: רגע, הפיקוח על מערכות תשלומים, הוא אחראי על כל זה שהתשלומים יתבצעו כמו שצריך, ושהמערכות יעבדו כמו שצריך

מוריה גוב סולומון:  וכמו שציינתי, אנחנו כבר מלווים את זה

מוריה גוב סולומון:  זה פתרון שהוא כבר בהתהוות - - -     

תמר באום: אתם תלוו את זה גם אם זה יהיה הפתרון האחר? האופציה החלופית?     

מיכאל בן דהן: אני שנייה, אני אחדד, אני יכול לחדד את הדבר? הכוונה שלנו היא שיש מערכת שהיא ברירת המחדל, או דרך אחרת שהצדדים הסכימו ביניהם

מיכאל בן דהן:  כלומר, צריכה להיות הסכמה

אוהד טל: טוב, חברים, אני ממש משוכנע שהדיון הזה כבר התקיים

אוהד טל:  אמנם אני פה אחרי לא מעט שעות בשבועיים האחרונים, אבל אני, אלא אם כן זה "דז'ה-וו" פסיכי, אני בטוח שהשיחה הזאת כבר התקיימה

אוהד טל:  ולכן, אני אומר שאנחנו לא נשחזר עכשיו שיחות שכבר התקיימו

אוהד טל:  אני מבקש, בואו

תמר באום: לא, לא

תמר באום:  הפעם הקודמת זה לא היה ברור שזה ברירת מחדל

אוהד טל: השיח הזה התקיים, אני אומר לכם

אוהד טל:  אני חייב להגיד שאני לא זוכר מה הייתה המסקנה שלו, אבל אני זוכר שהשיח הזה התקיים

אוהד טל:  מה שאני מציע, בואו, אני רוצה שאנחנו נתקדם

אוהד טל:  זמננו קצר

אוהד טל:  בואו נקרא את כל שאר התיקונים

אוהד טל:  אם יש התייחסויות מאוד מאוד ממוקדות, ועל דברים שלא נאמרו כבר, אז בסדר

אוהד טל:  אבל, אנחנו לא נחזור עכשיו

אוהד טל:  אנחנו לא פותחים עכשיו את הדיון מחדש על כל סעיפי החוק, הדיון הזה כבר התקיים

אוהד טל:  בסדר?     

תמר באום: אבל, אני חושבת שהם לא ענו

אוהד טל: בסדר

אוהד טל:  אוקיי

אוהד טל:  בבקשה

מיכאל בן דהן: לגבי הנוסח, אנחנו נחשוב, ובכפוף ללוח הזמנים של יושב הראש

איתי עצמון:  אני כן מציע שתקראו בכל זאת את כל התיקונים האחרים

אוהד טל: את הסעיף, כן

איתי עצמון: לסעיף 33, רק בנושאים - - -     

עמיהוד שמלצר: אני אקריא

עמיהוד שמלצר:  אני אקריא

איתי עצמון: וכפי שביקש יושב הראש, שההערות יתייחסו לתיקונים החדשים

אוהד טל: בדיוק

איתי עצמון: לא לכל ההסדר עכשיו

אוהד טל: לא לכל הסעיף

אוהד טל: אנחנו עכשיו אמרנו שמקריאים את התיקונים

עמיהוד שמלצר: אני אקריא את הסעיף, דברים שנוספים שהכנסנו

עמיהוד שמלצר:  "פרט מזהה – מספר טלפון", אנחנו מורידים את המילים "או כתובת דואר אלקטרוני"

עמיהוד שמלצר:  ובהמשך, בסמכות השר, אז אנחנו מאפשרים לשר לקבוע פרט מזהה נוסף ולא רק פרט אחר

מיכאל בן דהן: סעיף 61(ג) שאנחנו נגיע אליו בהמשך

עמיהוד שמלצר: בהמשך

עמיהוד שמלצר:  זה תיקון אחד

עמיהוד שמלצר:  בסעיף קטן (ד), בסיפא אנחנו מוסיפים את המילים "לעניין סעיף קטן זה, "היקף פעילות קטן" לעניין חברת תשלומים, יובאו בחשבון כספים שהועברו והתקבלו בישראל בלבד

עמיהוד שמלצר: "

עמיהוד שמלצר:  בסעיף קטן (ד1) אני אקרא את כל הסעיף, כי יש כאן

אוהד טל: כן, כן, תקרא

עמיהוד שמלצר: 	 ואנחנו נוסיף "ורשאי הוא לקבוע הוראות לעניין אופן יישום החובות לפי סעיפים, כל החובות שבסעיפים (ב) עד (ד), אני חושב

קריאה: תקריא את זה עוד פעם בבקשה

קריאה:  את מה שאמרת עכשיו

איתי עצמון: גם התקנות האלה בהתייעצות עם הנגיד והרשות?     

עמיהוד שמלצר: כן, כן

עמיהוד שמלצר:  זה היה סעיף, לא, לא היה

קריאה: אתה יכול להקריא את זה שוב, בבקשה?     

אוהד טל: כן, כן, תקריא את זה שוב

עמיהוד שמלצר: הורדנו סעיף שאומר שאם נוכח השר שלא התפתחו מנגנונים אז הוא יכול לקבוע את אופן יישום החובות

עמיהוד שמלצר:  במקום זה שמנו בתוספת מאפיינים, ואמרנו שהשר יכול לשנות את המאפיינים

עמיהוד שמלצר:  הכוונה של הסעיף שמחקנו היא, פה במקרה הזה, בגלל שיש כאן שני מאסדרים, יכול להיות שאפליקציה אחת תפוקח על ידי בנק ישראל, והאפליקציה השנייה תפוקח על ידי הרשות לניירות ערך, אז לא התייחסנו, אין כאן מאסדר אחד

עמיהוד שמלצר:  אז לכן נתנו את הסמכויות לשר

אוהד טל: כן

עמיהוד שמלצר: אז אותה סמכות שמחקנו לגבי אופן יישום החובות, אנחנו נוסיף אותה בסעיף הזה, של סעיף קטן (ד2), ולקבוע שהשר רשאי לקבוע הוראות לעניין אופן יישם החובות כאמור

איתי עצמון: כלומר, בעצם פה, זה בעצם הנוסח של סעיף קטן (ה) בלתי הרישא של "נוכח השר שלא התפתחו מנגנונים מספקים"

איתי עצמון:  ומן הסתם, הסיפא החל ב"רשאי הוא לקבוע" נמחקת

איתי עצמון:  אבל, מעבר לזה הנוסח הוא אותו נוסח של סעיף קטן (ה)

אוהד טל: אתה לא מאשר ולא מכחיש

איתי עצמון: אני אבהיר – השר רשאי לקבוע הוראות לעניין יישום החובות המוטלות על נותן שירות להעברת כספים בין יחידים שהוא בעל היקף פעילות רחב, לפי סעיפים (ב) ו-(ג), או על מנהל חשבון תשלום למוטב לפי סעיף קטן (ד)

איתי עצמון:  זאת הכוונה?     

עמיהוד שמלצר: זאת הכוונה

איתי עצמון: אוקיי

עמיהוד שמלצר: אנחנו רוצים להוסיף את זה, אבל אנחנו גם ניקח איזה שתי דקות להבין

אוהד טל: אוקיי, בסדר

אוהד טל:  לכאורה, זאת הכוונה

אוהד טל:  ואנחנו צריכים פה גם כן תשובה

איתי עצמון: בינתיים זה מה שנשאר

איתי עצמון:  בסדר?     

אוהד טל: טוב, אוקיי

אוהד טל:  יש לנו עוד משהו לקרוא? עוד תיקונים?      

מיכאל בן דהן: כן

אוהד טל: אוקיי

מיכאל בן דהן: אז דבר ראשון, בפרט מזהה, בהגרה של פרט מזהה, לבקשת - - -     

איתי עצמון: לא, לא רגע

אוהד טל: רגע

איתי עצמון: סעיף קטן (ז)

אוהד טל: עמוד הבא

מיכאל בן דהן: תקופה אחת נוספת

מיכאל בן דהן:  אם צריך להבהיר

מיכאל בן דהן:  להסביר את מה שנקרא – פרט מזהה, בעצם זה היה הערה של איגוד הבנקים, שטענו שלא נכון להחיל שני פרטים מזהים על החובה כאמור

מיכאל בן דהן:  אנחנו קיבלנו את ההערה הזאת ואנחנו, שוב, המטרה שלנו הייתה, וזה גם מה שאנחנו הצגנו, שהבנקים יהיו חייבים לקבל באמצעות מספר טלפון

מיכאל בן דהן:  זה הפרט המזהה שהיה לנגד עינינו

מיכאל בן דהן:  זה גם הובהר בדברי ההסבר

מיכאל בן דהן:  אני מזכיר שיש כאן גמישות מסוימת למקרה שבעתיד מספר הטלפון כבר לא יהיה רלוונטי, ויש סמכות לשר לקבוע פרט אחר, לפי סעיף 61(ג)

אוהד טל: כן

נטע דוברין: אנחנו מבינים שבישראל היום הבנקים פועלים באמצעות באמת מספרי טלפון, אבל למשל, גוף כמו "פייפאל", אצלנו דווקא הפרט הזה הוא כאן כתובת דואר אלקטרוני, כמו שהיה כתוב

נטע דוברין:  לכן, אנחנו מציעים שכן תהיה אפשרות גם באמצעות דואר אלקטרוני מלכתחילה ושלא יהיה צריך לפנות לשר כדי שיתקן את הצו

נטע דוברין:  יכול להיות שהפתרון הוא שמקבל התשלומים, הגוף שמקבל את התשלומים, הוא, זה הפרט המזהה שהוא מקבל

נטע דוברין:  כלומר, אם שולחים כסף ל"ביט", אז הלקוח צריך לתת מספר טלפון

נטע דוברין:  אם שולחים כסף ל"פייפאל" הלקוח נותן כתובת דואר אלקטרונית

איתי עצמון: כלומר, בדרך שנהוגה בין הלקוח - - -     

נטע דוברין: בדרך שנהוגה של המקבל דווקא

איתי עצמון: כן

נטע דוברין: ברגע שמאפשרים לפי המקבל, אז אין בעיה לאפליקציות שפועלות על ידי - - -     

אוהד טל: טוב, התקנות של השר לא מספיקות בשביל לתת מענה לדבר הזה?     

נטע דוברין: לא ניתן - - -     

מיכאל בן דהן: הן בהחלט מספיקות

נטע דוברין: צריך צו מיוחד

נטע דוברין:  כרגע הורידו את האפשרות

מיכאל בן דהן: זה תקנות

מיכאל בן דהן:  הן נותנות מענה לדבר הזה

מיכאל בן דהן:  אני גם יותר מזה, צריך איזשהו סטנדרט בשוק, אי אפשר שכל אחד ינהל איך שהוא רוצה

מיכאל בן דהן:  הרעיון הוא לייצר משהו אחיד של הדבר הזה

אוהד טל: כן

מיכאל בן דהן: וזו הייתה הכוונה

נטע דוברין: אז אנחנו מבקשים להחזיר את מה שהיה בהצעת החוק המקורית – לאפשר גם כתובת של דואר אלקטרוני

מיכאל בן דהן: אז שוב, אנחנו עשינו את התיקון כי אנחנו מאמינים בו

מיכאל בן דהן:  אנחנו חושבים שזו הדרך כרגע שצריכה להיות בשוק הישראלי

מיכאל בן דהן:  בעתיד, כלל שיהיו בקשות אחרות, יש לשר סמכות לשנות את זה ולהוסיף פרטים מזהים נוספים

אוהד טל: טוב, אוקיי

אוהד טל:  התייחסויות נוספות?     

עמיר פרץ: דואר אלקטרוני זה פרצה קוראת להונאה

עמיר פרץ:  עדיף מספר טלפון שמאפשר גם F2A

אוהד טל: פרצה הקוראת לגנב, והגנב, כשקוראים לו, בא (בהלצה)

אוהד טל:  כן, בסדר, נראה לי שאפשר

עמיהוד שמלצר: רק אני אומר פה לפרוטוקול – אנחנו משנים את הסמכות של השר לקבוע פרט אחר או נוסף

עמיהוד שמלצר:  גם פה זה יהיה כתוב "פרט אחר או נוסף"

אוהד טל: יפה

אוהד טל:  מצוין

אוהד טל:  בסדר, ואני מזכיר לכם שיש לכם עוד תשובות שאתם צריכים לתת לנו על הנקודות הקודמות בסעיף

עמיהוד שמלצר: לא, למה?     

אוהד טל: אה, זהו?     

מיכאל בן דהן: לא, יש עכשיו עוד נקודות שעוד לא הסברנו עליהן, לעניין, נוספו סעיפים לגבי האופן שבו צריך לבצע את החובות

מיכאל בן דהן:  חידדנו פה שלא יתנו תנאים בלתי סבירים להעברת כספים, ולא יגבו מלקוחותיהם

מיכאל בן דהן:  זה היה בעקבות הערה גם של יושב הראש ושגם של היועץ המשפטי, שהמונח "לאפשר" הוא לא מונח ברור מספיק

מיכאל בן דהן:  ובגלל זה כן חידדנו את זה גם לתנאים בלתי סבירים, וגם ספציפית עניין המחיר, מה ששמתם דגש, הבהרנו שזה, הם לא יוכלו לקבוע מחיר גבוה יותר מהמחיר שהם גובים בהעברה שאינה מתבצעת באמצעות החובה

אוהד טל: כן

אוהד טל:  כן, "פייפאל"

נטע דוברין: רק לפרוטוקול, "פייפאל", זו חברה שידועה בבטיחות שלה, ולכן, באופן כללי, דואר אלקטרוני בוודאי שזה לא פתח להונאות

נטע דוברין:  זו חברה בין-לאומית, לא בטוחה שהיא יותר קטנה מבנק הפועלים

אוהד טל: טוב, בסדר

נטע דוברין: זה דבר ראשון

נטע דוברין:  אבל רק לפרוטוקול כי נאמרו פה דברים בעייתיים מבחינתנו

אוהד טל: אין בעיה

מוריה גוב סולומון: אני רק יכולה להוסיף שהפתרון של מס"ב יתמוך בפרט מזהה של מייל

נטע דוברין: מצוין

נטע דוברין:  בגלל זה חשבנו שנכון שנשאיר את זה בחוק

נטע דוברין:  אז עוד פעם אני מבקשת לשקול את זה שנית, לאור גם התשובה שניתנה על מס"ב, את האפשרות

נטע דוברין:  בסעיף קטן (ד), התוספת זה לאור הבקשה שלנו ואני מודה לכם, רק רצינו לוודא שהבנו נכון

נטע דוברין:  בהגדרה שהכנסתם, שמדובר בכספים שהועברו והתקבלו בישראל בלבד, בתנאי שזה לא כולל העברות "קרוס-בורדר"

נטע דוברין:  רק שזה יהיה רשום בפרוטוקול

מיכאל בן דהן: נכון, זה מה שאמרנו גם, וזו הייתה ההבהרה במקרה זה

נטע דוברין: תודה

אוהד טל: אוקיי

מיכאל בן דהן: סעיף נוסף שהוקרא זה עניין הוראות מעבר, על מי שהפך להיות מנהל חשבון תשלום בעל היקף, כבר הפסיק להיות מנהל חשבון תשלום בעל היקף פעילות קטן

מיכאל בן דהן:  נקבעה הוראת מעבר שישה חודשים ליישם בעצם את החובות

מיכאל בן דהן:  אנחנו מדברים על מישהו שלא היה לפני זה, ואחרי שהחוק עבר, נהפך להיות, חלו עליו החובות

מיכאל בן דהן:  וגם נתנו עוד איזושהי גמישות גם לשר וגם לנגיד, לתת תקופה נוספת, אם הוא יראה שבאמת זה נדרש

אוהד טל: אוקיי

אוהד טל:  בבקשה

נטע דוברין: אז קודם כל אנחנו מודים על התיקון, אנחנו ביקשנו

נטע דוברין:  אבל, לאור גם העובדה, שוב, שככל שאנחנו ניכנס, נצטרך לעשות, לראות איך אנחנו מותאמים למערכת, וגם בגלל שאצלנו זה דואר אלקטרוני, אנחנו מבקשים שישה חודשים יוארכו לשנה

נטע דוברין:  כמו שהיום לבנקים וכו', יש להם שנה להיערך

נטע דוברין:  ברגע שאנחנו, אם נהפוך להיות גוף שהוא לא בעל היקף פעילות קטן, אנחנו מעריכים שייקח לנו גם שנה להיערך, ולא חצי שנה

אוהד טל: כן

אוהד טל:  טוב

נטע דוברין: לכן, אנחנו מבקשים להאריך את זה - - -     

אוהד טל: אני זוכר שבדיון הראשון אמרת שיש לך הערות רק על שני סעיפים בחוק

אוהד טל:  ככה התחלנו את הדבר הזה

איתי עצמון: היא ראתה שזה חשוב

אוהד טל: אהבת את מה שהולך פה

נטע דוברין: אותו סעיף פשוט עם - - -     

אוהד טל: אם אתם לא מצטרפים אחר כך אוי ואבוי לכם

נטע דוברין: אנחנו עוזרים - - -     

אוהד טל: עם כל ההתאמות האלה בחוק

נטע דוברין: שהחוק באמת יאפשר את הפעילות שלנו

נטע דוברין:  לכן, מראה כמה אנחנו - - -     

אוהד טל: מושקעים בעניין

נטע דוברין: מושקעים בחוק

אוהד טל: טוב

עמיהוד שמלצר: המצב היום הוא שאין מערכת

מיכאל בן דהן: אז אני אגיד, כמובן, גם יש סמכות לשר

עמיהוד שמלצר: יש סמכות לשר

מיכאל בן דהן: להאריך את זה לשנה אם הוא רואה לנכון

מיכאל בן דהן:  אנחנו לא חשובים שזה נכון כברירת מחדל

מיכאל בן דהן:  אנחנו חושבים שיהיו סמכויות לשר והוא יעשה שיקול דעת בעניין

אוהד טל: טוב, בסדר גמור

איתי עצמון: עכשיו, רק נקודה שכן רציתי שתחדדו, בהקשר לדברים הראשונים שאמרת, מיכאל, לעניין המערכת

איתי עצמון:  בעצם, המערכת היא ברירת המחדל, אבל הצדדים יכולים גם להסכים ביניהם על דרך אחרת, והחוק מאפשר את זה, לא מונע את זה

מיכאל בן דהן: נכון

איתי עצמון: גם במצב שלא תהיה

איתי עצמון:  נגיד, אם לא תהיה מערכת עד הכניסה לתוקף, הם יכולים להסכים ביניהם על דרך אחרת

מיכאל בן דהן: נכון

איתי עצמון: אוקיי

אוהד טל: סיימנו בסימן טוב ובמזל טוב את סעיף 33 והתוספת השמינית? מצוין

אוהד טל:  אנחנו עוברים לסעיף 42

איתי עצמון: כן

עמיהוד שמלצר: רק אני אגיד לפרוטוקול, סעיף 37, שלחתי לך, איתי

איתי עצמון: מה?     

עמיהוד שמלצר: בסעיף 37, יש איזה תיקון שצריך לעשות

עמיהוד שמלצר:  37(ב)

עמיהוד שמלצר:  זה תיקון, הוא לא טכני, אבל הוא נובע - - -     

איתי עצמון: 37(ב)?     

עמיהוד שמלצר: כן

עמיהוד שמלצר:  זה הסעיף של הסמכות של השר או הנגיד

אוהד טל: השר בהתייעצות עם הרשות?     

איתי עצמון: כן, מה?     

עמיהוד שמלצר: שם, צריך לעשות התאמה

עמיהוד שמלצר:  כי כרגע זה "השר בהתייעצות עם הרשות רשאי לקבוע בצו, לעניין סכום הכספים שמחזיק מנהל חשבון תשלום", כאשר היום ההגדרה של היקף פעילות קטן היא לא לפי ההחזקה, אלא לפי ההעברה

עמיהוד שמלצר:  שינינו בהגדרה

עמיהוד שמלצר:  קבלת כספים והעברת כספים

עמיהוד שמלצר:  אז אנחנו מוציאים נוסח אחר ש"השר בהתייעצות עם הרשות רשאי לקבוע בצו, לעניין סכום הכספים שקיבל מנהל חשבון תשלום שהוא חברת תשלומים לצורך מתן שירותי תשלום ללקוחותיו, או שסכום הכספים שהעביר לצורך מתן שירות התשלום ללקוחותיו בתום השנה הקלנדרית הקודמת, סכום אחר

עמיהוד שמלצר: "

עמיהוד שמלצר:  בסדר, זאת אומרת - - -      

איתי עצמון: בעצם, משהו יותר נוסחי

עמיהוד שמלצר: לגמרי נוסחי שנובע מהתיקון שעשינו

איתי עצמון: התיקון בהיקף פעילות קטן

עמיהוד שמלצר: נכון

איתי עצמון: אוקיי

עמיהוד שמלצר: ואנחנו, אותו תיקון נעשה גם בחוק שירות מידע פיננסי

עמיהוד שמלצר:  שגם בו שינינו את האופן שבו מגדירים חברת תשלומים בעלת היקף פעילות קטן

עמיהוד שמלצר:  איך מודדים את זה

עמיהוד שמלצר:  סעיף 42

אוהד טל: כן

עמיהוד שמלצר: אנחנו מוסיפים את סעיף קטן (ב1) או (ג)

עמיהוד שמלצר:  לא, זה (ב1)

אוהד טל: עמוד 57

עמיהוד שמלצר: שוב, אנחנו רק נותנים פה אפשרות לשר לקבוע תקנות לפי סוג הגוף

עמיהוד שמלצר:  זה סמכות, כמובן

אוהד טל: בסדר

אוהד טל:  התייחסויות? אין התייחסויות

אוהד טל:  אנחנו עוברים לסעיף 61

עמיהוד שמלצר: 61(ג)

עמיהוד שמלצר:  עמוד 69

עמיהוד שמלצר:          מוסיפים ל-61, סעיף קטן (ג) ו-(ד)

עמיהוד שמלצר:          הרגע דיברנו עליו, לענייני קישוריות

עמיהוד שמלצר:          אותו תיקון כמו ב-42(ב1)

איתי עצמון: אוקיי, וכאן ייווסף גם סעיף קטן נוסף שעליו דיבר יושב ראש הוועדה, לעניין הסמכות לקבוע הגבלות ותנאים נוספים שיחולו על חברת תשלומים

איתי עצמון:  אם הדבר נדרש לשם שמירה והגנה על כספי לקוחות

איתי עצמון:  אני אקרא את הנוסח הראשוני – "השר, לאחר התייעצות עם הנגיד ועם הרשות, ובאישור וועדת הכלכלה, רשאי לקבוע הגבלות ותנאים נוספים שיחולו על חברת תשלומים, אם ראה כי הדבר נדרש לשם שמירה והגנה על כספי לקוחות

איתי עצמון:  בהתקנת תקנות לפי סעיף קטן זה ישקול השר גם שיקולים של קידום התחרות ויציבות המערכת הפיננסית ופעילותה הסדירה

איתי עצמון: "

אוהד טל: טוב

איתי עצמון: יש הערות?     

אוהד טל: הערות?     

אורית שרייבר: זה לא רק על מי שנותנים ריבית?     

אוהד טל: כללי

אוהד טל:  סעיף כללי

איתי עצמון: זה סעיף כללי

איתי עצמון:  עלתה אצלנו השאלה, ויכול להיות שצריך לבחון את זה, מה היחס בצעם, או מה יהיה היחס בין התקנות לפי הסעיף הזה שעכשיו קראתי, ובין ההוראות של סעיף 24

איתי עצמון:  כי בעצם, גם סעיף 24, כותרת השוליים שלו, הרי זה שמירה והגנה על כספי לקוחות

רוני בריזון: רוני ביקמן, הרשות לניירות ערך

רוני בריזון:  בהוראה הכללית, אם אתה זוכר, אנחנו מגדירים את היחס במקרה כזה בין תקנות שר לבין הוראות מאסדר, והוראות מאסדר שקבועות ב-24 - - -     

איתי עצמון: אבל, זה לא רק הוראות מאסדר

איתי עצמון:  בסעיף 24 יש שם גם הסמכה לשר

רוני בריזון: אה, נכון, יש הסמכה ספציפית לשר שם

איתי עצמון: כן

רוני בריזון: אז כאילו, זה בעצם שני סטים של תקנות

רוני בריזון:  אבל, היחס בין תקנות להוראות מאסדר כן קבוע בחוק

רוני בריזון:  כתוב שבמידה והשר קובע תקנות בנושא מסוים, אז הוראות המאסדר יכולות לפרט אותו, כמובן, בלי לסתור אותן

איתי עצמון: כן, אני זוכר את זה

איתי עצמון:  את הסעיף הזה אני זוכר, אבל אני לא בטוח שזה נותן לגמרי מענה ליחס בין ההוראה הזו לבין סעיף 24

איתי עצמון:  אני מציע שאולי כן תחשבו על זה, ואם תהיה תשובה אז תתייחסו במהלך הישיבה, בהמשך

אוהד טל: בסדר? אוקיי

אוהד טל:  בסדר גמור

איתי עצמון: הנושא הבא, סעיף 63

עמיהוד שמלצר: עמוד 72

עמיהוד שמלצר:  שווי נכסים של בנק חוץ?     

איתי עצמון: כן

עמיהוד שמלצר: כן, אז אותו אני אקריא

עמיהוד שמלצר:  זה אותו תיקון כמו שעשינו בחוק העיקרי, בהסדרת העיסוק

עמיהוד שמלצר:  בפסקה (ד), בהגדרה להיקף פעילות קטן לעניין מקור מידע, בפסקה (1)

עמיהוד שמלצר:  בפסקה (1), בסיפא יבוא ""שווי נכסים של בנק חוץ" – שווי נכסים של הבנק בישראל כפי שמופיע במאזן לפעילותו בישראל ליום ה-31 בדצמבר של השנה שקדמה ליום הדיווח, כפי שדיווח הבנק למאסדר, בהתאם להוראות המאסדר

עמיהוד שמלצר: "

עמיהוד שמלצר:  זה אותו תיקון כמו שעשינו בסעיף (1) להגדרות אצלנו

עמיהוד שמלצר:  בעקבות הכנסת בנק חוץ להגדרה בנק

איתי עצמון: ותיקון נוסף שדיברנו עליו, אני חושב שלא הקראתם נוסח

איתי עצמון:  תיקון לסעיף 62 לחוק שירות מידע פיננסי

עמיהוד שמלצר: נכון, זה תיקון של סעיף סמכויות המאסדר שאנחנו מתקנים אותו בהתאם להערות שעלו פה מהיועץ המשפטי לסעיף שלנו

עמיהוד שמלצר:  אז אני אקריא

עמיהוד שמלצר:  בסעיף 62, זה אחרי פסקה (5), בסעיף 62 -          

אוהד טל: כן

אוהד טל:  התייחסויות? אין

איתי עצמון: לגבי הנושא הבא, תיקון חוק הבנקאות רישוי, סעיף 66 להצעת החוק

איתי עצמון:  אני אגיד שהדיון, הוועדה דנה בנושא הזה, אבל לא היה בפניה נוסח מלא

איתי עצמון:  אני מציע שבכל זאת תקרא את השינויים בנוסח שפורסמו לקראת הדיון היום

איתי עצמון:  סעיף 36(י)

עמיהוד שמלצר: אז אני אקרא

עמיהוד שמלצר:  סעיף 36י

עמיהוד שמלצר:  אני אתחיל מסעיף קטן (ב)

איתי עצמון: בעצם סעיף קטן (ב)

איתי עצמון:  כן

איתי עצמון: אתה יכול רק לחדד מהם השינויים במהות?     

עמיהוד שמלצר: א', חידדנו, התיקון הראשון בסעיף קטן (ב) הוא תיקון רק של נוסח

עמיהוד שמלצר:  פשוט הייתה הגדרה לא נכונה של איך מגדירים את נותן שירותי תשלום בעל חשיבות יציבותית

עמיהוד שמלצר:  הדגשנו שזה תאגיד שעסק בסליקה של פעולת תשלום בכרטיסי חיוב

עמיהוד שמלצר:  ככה זה עוד מאפיין של אותן חברות שהחוק יחול עליהן

עמיהוד שמלצר:  חברות כרטיסי אשראי שהיו תאגידים שערב יום פרסומו של החוק להגברת התחרות ולצמצום הריכוזיות בשוק הבנקאות בישראל, הן תיחשבנה כנותן שירותי תשלום בעל חשיבות יציבותית

עמיהוד שמלצר:  ולשם פעילות שירות תשלום הם יצטרכו לפעול תחת רישיון של בנק ישראל, של הפיקוח על הבנקים

עמיהוד שמלצר:  סעיף קטן (ג), התיקונים זה בעיקר תיקון נוסח, ויש תיקון אחד של הבהרה שהיכולת להוציא אותם, סעיף קטן (ב) קובע שהשר רשאי לקבוע שאותם גופים יעברו לפיקוח של הרשות לניירות ערך

עמיהוד שמלצר:       אנחנו מבהירים שאם אותם גופים הם עדיין נכללים בהגדרת נותן שירות בעל חשיבות יציבותית, זאת אומרת, הם או תאגיד עזר לפי פסקה (1), או שלפי פסקה (3) הם עומדים בתנאים שקבע השר, של גוף עם בעל היבט יציבותי, שהפעילות שלו צריכה להיות מפוקחת על ידי בנק ישראל

עמיהוד שמלצר:  אז אם הם נכללים בשתי ההגדרות האלה, לא ניתן להעביר אותם לפיקוח של רשות לנייר ערך

אורית זוארץ: רק להבין את המשמעות של הסוף

אורית זוארץ:  זה שלבנק ישראל יש את הסמכות והיכולת לקבוע אם זה יקרה או לא יקרה?     

עמיהוד שמלצר: לא בנק ישראל

אורית זוארץ: כי אמרת, מה שאמרת עכשיו בסוף, זה שלבנק ישראל - - -     

עמיהוד שמלצר: אני אומר, אם חברת כרטיסי אשראי, בסדר? שהייתה חברה שפעלה, היא נחשבה תאגיד עזר, אז היא מפוקחת על ידי בנק ישראל מכוח זה היא תאגיד עזר

עמיהוד שמלצר:  ואם היא, נקבע שמעל היקף מסוים היא צריכה רישיון של בנק ישראל, והיא עומדת בתנאי הזה, זאת אומרת, היא עומדת, אז לא ניתן להגיד, לא ניתן לקבוע שהיא תעבור לרשות לניירות ערך

עמיהוד שמלצר:  אני לא ברור?     

אורית זוארץ: אני מבינה "כאל", אבל מחר ההפרדה כבר כאן

אורית זוארץ:  ביום שהם יפסיקו להיות תאגיד, אני מנסה להבין בפרקטיקה, ביום שהם יפסיקו להיות תאגיד עזר בנקאי ויהפכו להיות סולק

עמיהוד שמלצר: מי? אתם? "ישראכרט" הם לא תאגיד

אורית זוארץ: אנחנו סולק

עמיהוד שמלצר: נכון

אורית זוארץ: אוקיי

עמיהוד שמלצר: כרגע, "ישראכרט" צריכה להיות, נשארת מפוקחת בידי הפיקוח על הבנקים

עמיהוד שמלצר:  לשר יש סמכות לקבוע ש"ישראכרט" תעבור מהפיקוח של הבנקים לפיקוח של הרשות לניירות ערך

עמיהוד שמלצר:  עכשיו - - -     

אורית זוארץ: ושל זה ושל זה ושל זה

עמיהוד שמלצר: עכשיו, בהנחה ש"ישראכרט" תחזור להיות תאגיד עזר, וזה לא יקרה, כן? היא לא יכולה

עמיהוד שמלצר:  אז אם היא חוזרת להיות תאגיד עזר, אז היא נכנסת לפיקוח של בנק ישראל בגלל שהיא תאגיד עזר

עמיהוד שמלצר:  אוקיי?     

אורית זוארץ: אוקיי

עמיהוד שמלצר: ונניח שקבעו שמי שעוסק בשירותי תשלום מעל 100 מיליארד דולר, כן? הוא חייב להיות בפיקוח של בנק ישראל

אורית זוארץ: ואת הקביעה הזאת בנק ישראל עושה?     

עמיהוד שמלצר: לא, את הקביעה הזאת השר עושה

אורית זוארץ: השר עושה, אוקיי

עמיהוד שמלצר: מכוח סעיף (א)

עמיהוד שמלצר:  36י(א)

עמיהוד שמלצר:  כן, הוא קובע מה התנאים

עמיהוד שמלצר:  הוא קבע טריליון צריך להיות בפיקוח של בנק ישראל

עמיהוד שמלצר:  ו"ישראכרט" עוסקת, עושה שירותי תשלום במעל מיליארד, אז אי אפשר להעביר אותה לפיקוח של הרשות לניירות ערך

עמיהוד שמלצר:  בסדר?     

אורית זוארץ: תודה

אוהד טל: טוב

עמיהוד שמלצר: היפותטית "ישראכרט"

איתי עצמון: הנושא הבא זה סעיף 72 להצעת החוק

איתי עצמון:  זה התיקון העקיף לחוק שירותי תשלום, שזה החוק הצרכני

רועי פולקמן: כן

איתי עצמון: יש כאן שתי סוגיות וגם סוגייה נוספת

רועי פולקמן: אז אני רק אעלה ואגיד, או שמה שיושב הראש יגיד – אני יכול לעלות בדקה לפני, תודה היועץ המשפטי

רועי פולקמן:  אז רק הערתי על זה קודם, רועי פולקמן, פורום מחוללי תחרות - - -      

איתי עצמון: רק שנייה, אנחנו הקראנו את כל התיקונים שבחוק הבנקאות, רישום או רישוי? יש עוד ירוקים שאמרנו אותם

עמיהוד שמלצר: יש עניינים ממש נוסחיים שאמרתם אותם ואין צורך, לא צריך לקיים בהם דיון מהותי

איתי עצמון: בסדר

איתי עצמון:  בסדר גמור

רועי פולקמן: בתיקון העקיף לחוק הצרכני, ל-PSD הצרכני, יש עניין על איך עושים, איך מקימים הוראת תשלום

רועי פולקמן:  וכתוב שם שזה צריך להיעשות בכתב ומקבלים תשובה בחמישה ימים

איתי עצמון: באיזה סעיף? תוכל להפנות אותנו?     

רועי פולקמן: כן

רועי פולקמן:  התיקון, זה סעיף 22 – אחראי למשלם, בחוק ה-PSD הצרכני

לירון מאוטנר לוגסי: לא, לא 33

רועי פולקמן: לא, סעיף 72 זה עכשיו

איתי עצמון: לא, בחוק הצרכני עצמו לאיזה סעיף אתה מכוון?     

לירון מאוטנר לוגסי: 33, אתה מתכוון

רועי פולקמן: 33

לירון מאוטנר לוגסי: הקמת הרשאה לחיוב

רועי פולקמן: נכון

רועי פולקמן:  תודה

רועי פולקמן:  כן

רועי פולקמן:  בסדר, איתי? הקמת הרשאה, סעיף 33

אוהד טל: כן

רועי פולקמן: מה זה, (ג), לירון?     

לירון מאוטנר לוגסי: שנייה

לירון מאוטנר לוגסי:  לירון מאוטנר לוגסי, משרד המשפטים

לירון מאוטנר לוגסי:  סעיף 33 – בקשה למתן הרשאה לחיוב, ואז בתוך זה יש את סעיף קט ן(3), שאומר שנותן שירותי תשלום צריך למסור את התשובה

רועי פולקמן: מעולה, מצוין

רועי פולקמן:  תודה, לירון

רועי פולקמן:  אז כל הבקשה היא להוסיף שבסך הכל, בסעיף 33, אחרי הגשתה, יבוא "ואם הוגשה הבקשה באמצעים דיגיטליים באופן מידי עם הגשתה"

רועי פולקמן:  זאת אומרת, כרגע, האירוע הוא שיש פה איזה אירוע שצריך לקבל את זה אחרי כמה ימים בכתב

רועי פולקמן:  כל הבקשה היא שאם זה מוגש באופן דיגיטלי, אז האישור יהיה מידי

רועי פולקמן:  זה עניין, נראה לי שזה קצת אנכרוניסטי, וזה תיקון

רועי פולקמן:  סליחה שאנחנו מעלים את זה עכשיו

אוהד טל: כן

רועי פולקמן: זהו

אוהד טל: אוקיי, נשמע הגיוני סך הכל

אורית זוארץ: אני אשמח להתייחס

אוהד טל: כן, מי מתייחס?     

לירון מאוטנר לוגסי: אני רוצה להתייחס

לירון מאוטנר לוגסי:  לירון מאוטנר, משרד המשפטים

לירון מאוטנר לוגסי:  קיבלנו את ההתייחסות הזאת, אנחנו ביקשנו מהפיקוח על הבנקים לבדוק מבחינה מקצועית האם הדבר הזה אפשרי או לא

לירון מאוטנר לוגסי:  הם גם פה והם יוכלו להתייחס אבל, בינתיים התשבה שקיבלנו, ואני גם אשמח שהבנקים יתייחסו בעצמם, זה שבעצם סעיף 33 לחוק, בגלל שהרשאה לחיוב זה אמצעי תשלום שיש איתו סיכונים מסוימים, כי זה קצת כמו לתת איזשהו צ'ק פתוח, ומאפשר למוטבים, לבתי עסק, לבקש בעצם דרישות של תשלום, ומנהל חשבון התשלום, שהקימו מולו את ההרשאה, מחויב לבצע אותה

לירון מאוטנר לוגסי:  והמשלם לא רואה את זה, לא מאשר את זה

לירון מאוטנר לוגסי:  אז בגלל שאמצעי התשלום הזה הוא אמצעי תשלום מסוכן, מסוכן יותר מאמצעי תשלום רגיל, אז בעצם דרשנו שתהיה חובה לזהות ולאמת את הזהות של המשלם בעת הקמת ההרשאה, ברמת מהימנות גבוהה

לירון מאוטנר לוגסי:  באמצעות פרט אימות מוגבר

לירון מאוטנר לוגסי:  והטלנו חובה גם על נותן שירותי התשלום לזהות בעצמו, ואם ההרשאה בעצם מוגשת באמצעות המוטב, אז יש עליו חובה לוודא שאכן באמת נעשה כמו שצריך הזיהוי והווידוא של הזהות של הלקוח

לירון מאוטנר לוגסי:      ממה שאנחנו הבנו, במערכת הבנקאית כן זקוקים, זה לא יכול להיות מידי

לירון מאוטנר לוגסי:  בגלל שיש, זה לא עניין טכנולוגי של זה הגיע ואז לוקח להם זמן לענות, אלא יש פה עניין מהותי שהם צריכים לבדוק שאכן התהליכים האלה נעשו כמו שצריך, ושאכן הלקוח הוא זה שבאמת הקים את ההרשאה - - -     

רועי פולקמן: נשמע לי מאוד הגיוני, אבל זה קורה טכנולוגית

לירון מאוטנר לוגסי: אז רגע

רועי פולקמן: בבקשה

לירון מאוטנר לוגסי: אז אני אומרת, ולכן, אנחנו מבינים שמידי זה לא יכול להיות

לירון מאוטנר לוגסי:  אנחנו כן קיבלנו תשובה שפרק הזמן הזה דרוש להם, אבל אני מציעה שהם יתייחסו ויגידו אם יש אפשרות לקצר את פרק הזמנים הזה

אייל דותן: אז נמצא נציג מטעם הבנקים בזום, זאב חוגי, אם אפשר לתת לו לדבר

אוהד טל: מה קרה לך? אתה, עד עכשיו עשית עבודה נפלאה

אייל דותן: אם הוא לא יצליח לדבר, אני אסביר

אוהד טל: טוב

אוהד טל:  כן, בבקשה

אבא חושי: טוב, שלום , שמי זאב חוגי, בנק הפועלים

אבא חושי:  אז ככה – בהתייחס למצב הקיים היום, התהליך ש הקמת הרשאה מבוסס, מצד המוטב, מבוסס בעצם על תהליך שרובו בנייר

אבא חושי:  ובעצם, התהליך הזה הוא תהליך שבו בעצם אנחנו אמורים כבנק לקבל את הבקשה, לוודא שהיא נחתמה כמו שצריך, שבעצם, כמו שנאמר כאן מקודם, שנעשה פה זיהוי בצורה תקינה, ושהמשלם באמת התכוון לתת את ההרשאה למוטב, לחייב את חשבונו

אבא חושי:  בתהליך שמוצע ומתואר כאן בעתיד, שמסתמך על תהליך דיגיטלי, שבמסגרתו בעצם הקמת הרשאה תיעשה בתצורה של שדר שמגיע מהמוטב, והמשלם יאשר בעצם את הקמת ההרשאה באמצעי דומה

אבא חושי:  אני חושב שאפשר לחתור לכיוון של קיצור משמעותי של הזמן, ולהתקרב למצב של כמעט מידי

אבא חושי:  אוקיי? אבל במצב הקיים היום, שבו בעצם בדרך שבה מוטבים מקימים היום את ההרשאות, זה בלתי אפשרי

רועי פולקמן: אדוני יושב הראש, בעיני זה פנטסטי

רועי פולקמן:  כלומר, בעצם מה שביקשנו שיתוקן, עמיהוד ברשותך, ואם אין התנגדות של בנק ישראל

רועי פולקמן:  בדיור כפי שאמר האדון מבנק הפועלים, במידה וזה ייעשה דיגיטלי, אז נצר

רועי פולקמן:  אז לא לכתוב מידי, לכתוב באותו יום עסקים

רועי פולקמן:  אבל, מה שתיאר כרגע האדון מהבנק, זה שאין עם זה בעיה

רועי פולקמן:  הוא אמר שכרגע זה בכתב

רועי פולקמן:  אנחנו ביקשנו שבסעיף יהיה כתוב "באם זה נעשה באופן דיגיטלי", שכל התהליך קורה בצורה דיגיטלית, אז אין בעיה לעשות את זה

אבא חושי: כן, אבל הדגש הוא שכל התהליך דיגיטלי

רועי פולקמן: בסדר גמור

אבא חושי: מקצה לקצה

אבא חושי:  שכל התהליך דיגיטלי, כולל גם האישור של המשלם בצורה דיגיטלית

רועי פולקמן: 100%

אבא חושי: זה הדגש

רועי פולקמן: אני מבין

רועי פולקמן:  אני חושב שלשם אנחנו הולכים

רועי פולקמן:  זו מטרת החוק

רועי פולקמן:  אנחנו פוסעים לעולם שזה קירה דיגיטלית

רועי פולקמן:  עוד מעט יבקשו מאיתנו פקס לאשר

רועי פולקמן:  זה עדיין קורה ברשות המקומית שאני חי בה

אוהד טל: איפה אתה חי?     

רועי פולקמן: ברשות מקומית שעדיין ביקשו ממני פקס כדי לשלם ארנונה, ואני התקוממתי

רועי פולקמן:  אבל, אז אין בעיה, אז תגידו, בימי עסקים, תרשום בתוך יום עסקים

רועי פולקמן:  אם לא מידי, תרשום שזה בתוך יום עסקים

אוהד טל: כן

רועי פולקמן: כן, באותו יום עסקים

רועי פולקמן:  אם זה סוף שבוע, לא בסוף השבוע

אילנית מדמוני: קודם כל, אילנית מדמוני מהפיקוח על הבנקים

אילנית מדמוני:  אני במסדרונות הכנסת ראיתי פקסים

רועי פולקמן: את יודעת, סליחה שאני אומר, החוק הראשון שהעברתי, והוא היה חוק שפשוט לא יושם אף פעם, היה חוק של טפסים דיגיטליים ברשויות המקומיות

רועי פולקמן:  שחובה לאשר כל תשלום וכו' וכו'

רועי פולקמן:  זה לא יושם

אוהד טל: למה? למה זה לא יושם? רועי, למה זה לא יושם?     

רועי פולקמן: לא, כי אתה רואה שלפעמים אתה יכול להעביר חוק - - -     

קריאה: כי אין מאסדר, זאת הבעיה

רועי פולקמן: לא

רועי פולקמן:  הטענה שיש לנו קשיים וצריך לקבל איזה מימון ועזרה, והשלטון המקומי, לאורך שנים, עדיין יש רשויות שמבקשות לקבל דברים בכתב

רועי פולקמן:  אתה אומר איך זה יכול להיות

אילנית מדמוני: אני רוצה רגע לחדד לגבי מה שאמרנו

אילנית מדמוני:  במסגרת החוק הנוכחי, אנחנו קובעים ייזום בסיסי שבמסגרתו אפשר יהיה להקים הרשאה

אילנית מדמוני:  עכשיו, למעשה, מה זה אומר? שהלקוח נשלח, או נכתבת לו הוראת התשלום, הוא מאשר אותה בבנק

אילנית מדמוני:  הבנק כמובן גם מזהה אותו

אילנית מדמוני:  ואז, הבנק חייב באותו רגע להקים את ההרשאה

אילנית מדמוני:  למה? כי החוק גם קובע שאסור להפלות בדרך שבה הגעת

אילנית מדמוני:  זאת אומרת, אם הגעתי בזה שרשמתי בבנק, או אם הגעתי דרך יוזם, אין אפליה

אילנית מדמוני:  ולכן, כל מה שיקרה דרך הייזום הבסיסי, אין אפילו מה לחדד בזה, כי זה אמור לקרות באותה דרך ומידית

רועי פולקמן: אז רק ברשותך, אילנית

רועי פולקמן:  זאת תשובה נפלאה, בואו רק נתקן ב-PSD הצרכני את השורה הזאת

רועי פולקמן:  שאם זה מגיע באופן, לשביעת רצונך, אם זה מגיע - - -     

אילנית מדמוני: לא, לא, לא

אילנית מדמוני:  אבל, זה כתוב כבר היום, כבר בנוסח הזה שאנחנו עובדים עליו בייזום הבסיסי, שיש את הרכיב של - - -     

רועי פולקמן: שזה גובר על סעיף 33 בחוק ייזום תשלומים צרכני?     

אילנית מדמוני: לא, אני אגיד רגע

אילנית מדמוני:  שנייה, אני אענה מה

אילנית מדמוני:  החידוד לגבי ייזום – ייזום יוקם באמצעות, סליחה, הרשאה לחיוב חשבון תוקם באמצעות ייזום

אילנית מדמוני:  היא צריכה להתנהל כאילו היא נרשמה בנכסים הדיגיטליים של בנק, זאת אומרת, באופן מידי

רועי פולקמן: אוקיי

אילנית מדמוני: בעיני, זה לא, אין סתירה בין הדברים

אילנית מדמוני:  העובדה שהחוק הנוכחי קובע שזה צריך להיעשות בדיוק באותו אופן - - -     

רועי פולקמן: אז פה, אני רק מבקש, נציגת משרד המשפטים, ברשותך, אם זה, אני מבין את העניין

רועי פולקמן:  אני רוצה רק, אני לא מומחה בצד המשפטי, אם זה עונה על זה, אני בסך הכל לא רוצה שייווצר מצב, שבאם, כפי שגם אמר הנציג המכובד מבנק הפועלים, בהנחה שאנחנו בעולם שהכל קורה דיגיטלית, שלא יהיה כאן עיכוב בגלל שהחוק מאפשר, לכאורה, למערכת הבנקאית לחכות חמישה ימים, בואו נייתר את זה

רועי פולקמן:  זה הכל

רועי פולקמן:  בואו נבהיר את זה בחקיקה

רועי פולקמן:  זה הכל

ענת סביצקי ביינהורן: אגב, זה נכון כבר היום להקמת הרשאה בבנקאות פתוחה

ענת סביצקי ביינהורן:  זה כבר צריך לקרות באופן מידי

לירון מאוטנר לוגסי: לא, אז אני, מה שאני רוצה להבין, שוב, בשביל להבין, כי אני רוצה להגיע לתוצאה המקצועית הנכונה - - -     

ענת סביצקי ביינהורן: לא, פה אנחנו אומרים, אם הוגשה הבקשה באמצעים דיגיטליים באופן מידי עם הגשתה

ענת סביצקי ביינהורן:  זה הנוסח שאנחנו מבקשים

לירון מאוטנר לוגסי: רגע, אז זהו, לא, אני אומרת גם, ייזום זה לא בהכרח, זאת אומרת, דיגיטלי הוא לא בהכרח באמצעות ייזום

ענת סביצקי ביינהורן: נכון, נכון

לירון מאוטנר לוגסי: אז מה שאילנית אמרה, זה שזה עובד באמצעות ייזום, אז מה שקורה זה שהמשלם מזדהה ישירות מול מנהל חשבון התשלום, ולכן הוא יכול מידית, הוא לא צריך את פרק הזמן לאמת את הזהות של הלקוח, כי מידית הוא אימת

לירון מאוטנר לוגסי:  וזה אמור להיות - - -     

אורית זוארץ: אז לירון, אז אין שום סיבה שהוא לא יאמת מידית כשבאים להקים הרשאה לחיוב חשבון לכרטיס חוץ בנקאי

אורית זוארץ:  אנחנו בעמדת נחיתות

לירון מאוטנר לוגסי: שנייה, אם זה נעשה בייזום, זה נכון

לירון מאוטנר לוגסי:  אבל - - -     

אורית זוארץ: זה לא חייב להיעשות בייזום

ענת סביצקי ביינהורן: נכון

ענת סביצקי ביינהורן:  זה לא חייב להיעשות בייזום

אורית זוארץ: הנפקה דיגיטלית

אורית זוארץ:  אין שום סיבה בעולם שבייזום תשלומים זה ייעשה מידית, ובכרטיס אשראי זה ייעשה חמישה ימים אחרי

לירון מאוטנר לוגסי: אז אני מסבירה

לירון מאוטנר לוגסי:  בייזום, אז הזדהות של המשלם מול מנהל חשבון התשלום היא ישרה

לירון מאוטנר לוגסי:  אני שואלת, הא כשאת אומרת שההרשאה באה באופן דיגיטלי, זה בהכרח אומר שהזיהוי של הלקוח הוא באופן ישיר מול מנהל חשבון התשלום

אייל דותן: התשובה היא שלא

לירון מאוטנר לוגסי: אוקיי, אז אם זה לא אומר את זה, אז זה בדיוק העניין שהם אומרים "אנחנו צריכים פרק זמן - - -     

ענת סביצקי ביינהורן: רגע, אבל בכל זאת - - -     

לירון מאוטנר לוגסי: בשביל לאמת את הזהות

לירון מאוטנר לוגסי:  אז אני שואלת - - -     

אייל דותן: הפתרון למה שאתם אומרים זה בעצם ייזום התשלומים

ענת סביצקי ביינהורן: שנייה, שנייה

ענת סביצקי ביינהורן:  אני רוצה רגע להגיד

ענת סביצקי ביינהורן:  הנציג פה של הבנקים שתיאר את התהליך, דיבר על לעבור ידנית על מסמכים ולוודא חתימות ומספר זהות

ענת סביצקי ביינהורן:  היום מאשרים משכנתא בפחות בחמישה ימים

ענת סביצקי ביינהורן:  התהליך הזה, אין שום סיבה שהוא ייקח חמישה ימים

קריאה: לא, זה דיון אחר

קריאה:  רגע, רגע

ענת סביצקי ביינהורן: לא, רגע

ענת סביצקי ביינהורן:  אני חושבת שצריך להפריד את העניין של הייזום

ענת סביצקי ביינהורן:  אנחנו לא מדברים על הייזום, אנחנו מדברים כרגע - - -     

לירון מאוטנר לוגסי: זה מה שאני כרגע מבקשת לחדד

לירון מאוטנר לוגסי:  בסדר? כדי שלא - - -     

ענת סביצקי ביינהורן: אז כן, הנה

ענת סביצקי ביינהורן:  אני מחדדת

לירון מאוטנר לוגסי: אז בסדר, אז אני מבקשת רגע לקבל שוב תשובה מאיגוד הבנקים בהבחנה הזאת בין הייזום לבין דיגיטלי שלא דרך הייזום

לירון מאוטנר לוגסי:  בסדר?     

אייל דותן: אין מניעה, כן, אין מניעה שגם את החיוב על פי הרשאה בכרטיס החיוב החוץ-בנקאי, תעשו באמצעות יוזם תשלומים בסיסי, שיקים חיוב על פי הרשאה

אייל דותן:  כי הרי, יש לנו את שתיים ושלוש, להקמה וביטול - - -     

ענת סביצקי ביינהורן: אבל, כרגע זה לא מתבצע ככה

אייל דותן: רגע, תני לי לענות

אייל דותן:  של חיוב על פי הרשאה

אייל דותן:  היום התהליך, גם אם התהליך היום הוא דיגיטלי, עדיין לפי סעיף 33, ואתם מכירים את זה היטב, עדיין צריך שאו שהמוטב יזהה ויאמת את בקשת הלקוח, או הבנק

אייל דותן:  וגם אם המוטב עושה את זה, שבמקרה הזה זה חברת כרטיסי האשראי שמנפיקה את הכרטיס החוץ-בנקאי, עדיין קיימת על הבנק חובה, גם אם חברת כרטיסי האשראי מעבירה באופן דיגיטלי מקוון, את הקמת החיוב על פי הרשאה לבנק, עדיין הבנק חייב לבצע תהליכים כדי לעמוד בסעיף 33

אייל דותן:  התהליכים האלה, היום, לא מתבצעים באופן, עוד משפט אחד, אני רואה שאת כבר, היום התהליכים האלה לא מתבצעים באופן מקוון מלא

אייל דותן:  מה שהנציג אמר זה שברגע שכל התהליך, כולל האימות של זהות הלקוח, ייעשה באופן מקוון, זה יוכל להיעשות באופן מידי

ענת סביצקי ביינהורן: בסדר גמור, אבל בינתיים, אנחנו לא מדברים על הייזום

אייל דותן: עוד משפט אחרון

אייל דותן:  בייזום תשלומים הבסיסי, כשהקימו את החיוב על פי הרשאה, כל התהליך יהיה תהליך מקוון

אייל דותן:  גם התהליך של ההקמה, גם התהליך של זיהוי הלקוח, גם האימות מול הלקוח

אייל דותן:  ולכן, בייזום בסיסי זה ייעשה באופן מידי

אייל דותן:  וזה, לדעתי, יהיה בסטנדרט

אייל דותן:  כי אני מבין שבנק ישראל עוד צריך לכתוב את הסטנדרט

ענת סביצקי ביינהורן: אנחנו לא מדברים פה על ייזום בסיסי

לירון מאוטנר לוגסי: דקה

לירון מאוטנר לוגסי:  אייל, כשאתם אומרים שהאימות של הלקוח גם ייעשה באופן מקוון, זה משהו שהוא נמצא אצל מנהלי חשבון התשלום, לא אצל המוטבים

לירון מאוטנר לוגסי:  האם זה ייעשה באופן מקוון כן או לא

אייל דותן: נכון

לירון מאוטנר לוגסי: זאת אומרת, זה לא קשור לשאלה, זה גם קשור לשאלה באיזה אופן זה מגיע אליכם

לירון מאוטנר לוגסי:  אבל, זה גם קשור - - -     

אייל דותן: בייזום הבסיסי, אני מבין שזה ייעשה באופן מקוון

אייל דותן:  לא?     

לירון מאוטנר לוגסי: נכון, אבל אני לא מדברת על הייזום הבסיסי

אייל דותן: היום זה לא קורה

לירון מאוטנר לוגסי: אז אני אומרת, יש את החלק שתלוי אצלם, שהם צריכים להעביר את זה באופן מקוון, אבל יש גם את החלק אצלכם, ותיכף "פייפאל", אני מבינה שאתם גם רוצים להתייחס, כי אתם אומרים שגם אתם מנהלים - - -     

רועי פולקמן: אז רק ההצעה, רק לסכם

אוהד טל: כן

רועי פולקמן: אני חושב שברור שהכוונה היא א זה דיגיטלי

רועי פולקמן:  ולכן, אני חושב שכדי לא למנוע, הרי, בנק ישראל יוכל להחליט עוד חצי שנה שהוא מוציא נוהל, יחידת החדשנות, ותגיד שזה קורה דיגיטלי

רועי פולקמן:  אין כוונה, אנחנו לא מתווכחים על לוח הזמנים שזה לא דיגיטלי, כמו היום

רועי פולקמן:  אבל, כרגע יש ייזום תשלומים בסיסי

רועי פולקמן:  את זה סיכמנו שאין בעיה

רועי פולקמן:  אבל, אפשר כבר לסדר את זה שברגע שזה יהיה דיגיטלי, על פי ההנחיות, זה גם יקרה מיידית

לירון מאוטנר לוגסי: כן, רק שנייה, רק חשוב לי לחדד, שזה לא שהבקשה הוגשה דיגיטלית, אלא שכל התהליך הוא דיגיטלי, בסדר?     

רועי פולקמן: בסדר גמור

רועי פולקמן:  תחדדו את זה

לירון מאוטנר לוגסי: אוקיי

רועי פולקמן: אין בעיה

רועי פולקמן:  אבל בואו נתקן את זה

רועי פולקמן:  נשמע לי מצוין

רועי פולקמן:  נשמע לי מצוין

אוהד טל: כן, "פייפאל"

אורית זוארץ: הסעיף הזה הוא סעיף שאני מבינה שיש דיונים עם המערכת הבנקאית, ובודקים מולם וכו', אבל זה לא סיעף שהיה בהצעת החוק

אורית זוארץ:  אנחנו לא יודעים מה המשמעות שלו מבחנתנו, ויכול להיות שיש עוד נותני שירותי תשלום שמנהלים חשבונות תשלום שלא נמצאים פה בדיון, וזה לא משהו שבכלל יכלו להתייחס אליו

אורית זוארץ:  הסעיף, בוודאי שאם ניתן לאשר את ההרשאה פחות מחמישה ימים, היא תאושר בפחות מחמישה ימים

אורית זוארץ:  אבל, התיקון שנעשה פה שרוצים לקצר, המשמעות היא שזה מטיל עלינו חבות, אנחנו לא יכולים בלוחות הזמנים, שעכשיו שמענו על זה פעם ראשונה, לבדוק מה המשמעויות של זה

אוהד טל: למה פעם ראשונה?     

אורית זוארץ: אם זה קשור, אם זו בעיה שהיא רק עם המערכת הבנקאית, אז אפשר, אם אתם רוצים, לעשות את התיקון

אורית זוארץ:  אנחנו לא מתנגדים שהמערכת הבנקאית תקצר את לוחות הזמנים

אורית זוארץ:  אבל, זה תיקון לחוק שירותי תשלום שלא קשור לתיקון של החוק הזה

אורית זוארץ:  לא בדקנו אצלנו מה המשמעויות

אורית זוארץ:  אין לנו דרך לעשות את זה עכשיו, לבדוק בחו"ל

אורית זוארץ:  אנחנו מבקשים שזה לא יתוקן לגבי, אם רוצים לתקן את זה בכלל, לגבי נותני שירותי תשלום שהם מנהלים חשבונות שלום שאינם בנקים

ענת סביצקי ביינהורן: בכל מקרה, רק חשוב לי להגיד שהיום התהליך מתבצע דיגיטלית

ענת סביצקי ביינהורן:  הוא לא מתבצע - - -     

לירון מאוטנר לוגסי: זה מה שהם הסבירו - שלא

ענת סביצקי ביינהורן: אבל הוא כן

לירון מאוטנר לוגסי: חלק ממנו כן, מה שאצלכם

לירון מאוטנר לוגסי:  וחלק ממה שאצל מנהלי חשבונות התשלום – לא

לירון מאוטנר לוגסי:  תקשיבי למה שאומרים

ענת סביצקי ביינהורן: לא, הקשבתי, אבל אנחנו גם יודעים איך זה מתבצע אצלם

ענת סביצקי ביינהורן:  הם לא בודקים את החתימות בידיים

אורית זוארץ: אני אשמח רגע לשאול שאלה את איגוד הבנקים

אוהד טל: כן

אורית זוארץ: מה אתם עושים בחמישה הימים הללו? איך אתם מאמתים את הלקוח? אני הנפקתי כרטיס ממש לא מזמן, כרטיס חוץ-בנקאי, אף אחד לא יצר איתי שום קשר

אורית זוארץ:  לא באתר של הבנק, לא טלפונית, לא סמס

אורית זוארץ:  מה אתם עושים חמישה ימים?     

אייל דותן: אוקיי, אז כמו שאמרתי, אני לא מכיר את הצד התפעולי, בשביל זה יש כאן נציג שמכיר את הצד התפעולי

אייל דותן:  מהבדיקות שכן ערכנו, ובדקנו את הנושא הזה, אין היום תהליך של זיהוי ואימות דיגיטלי מלא - - -     

אורית זוארץ: גם אין תהליך של אימות וזיהוי שאינו דיגיטלי

אייל דותן: לא, לא

אייל דותן:  אם מקימים את החיוב על פי הרשאה בתוך הבנק, נניח באזור האישי שלך, אז זה כן, אז החיוב על פי הרשאה - - -     

אורית זוארץ: אבל אז אתה לא צריך שום דבר מאף אחד, הכל אצלך בבית

אורית זוארץ:  אני מדברת על מצב שבו אני פונה אליך ומבקשת להקים הרשאה

אייל דותן: על זה אני עונה

אורית זוארץ: אוקיי

אייל דותן: אם נכנסים לאזור האישי, ואת מקימה חיוב על פי הרשאה בתוך הבנק, אז מקימים את החיוב על הראה באופן דיגיטלי, מידי, ברגע שהקמת

אייל דותן:  לא מחכים חמישה ימים

רועי פולקמן: אני מציע, כי זמנה של הוועדה קצר

רועי פולקמן:  אני חושב שהדיון כאן הוא, ועליו נראה לי שיש הסכמה גם איגוד הבנקים

רועי פולקמן:  אם זה דיגיטלי, אפשר לתקן

רועי פולקמן:  ההערות של "פייפאל", הן בעיני על גבול החוצפה כאן

רועי פולקמן:  כן

רועי פולקמן:  מכיוון שבסוף, זה שלכם יש אינטרס לעכב תהליכי אישור מול גורמים, אנחנו רוצים לייצר כאן אוטוסטרדה שבה הרבה גופים קטנים, "פייפאל" הם גוף חשוב לוגדול, אבל בסוף אם אנחנו הולכים לעולם שבו תהליכים הם דיגיטליים, אנחנו רוצים שהשירות ללקוח יהיה מידי

רועי פולקמן:  שהוא יקבל חיווי, שלא יעכבו אותו

רועי פולקמן:  אמרו איגוד הבנקים, ואני מכבד את זה, שבנק ישראל יוציא הוראה איך הדברים קורים גם בצד שלהם, דיגיטלית, זה יקרה מידי

רועי פולקמן:  ולכן, כל התיקון הוא, זה לא על המצב היום

אוהד טל: כן

רועי פולקמן: זה על המצב שבו יהיו נהלים דיגיטליים

רועי פולקמן:  כל ההצעה, תגדירו לזה את הנוסח הנכון

רועי פולקמן:  שלא ניתקע אחר כך עם כל מיני הצדקות שיבואו גופים חשובים ככל שיהיו - - -     

אוהד טל: ויתלו בסעיף הזה

רועי פולקמן: בדיוק, ויתלו בסעיף הזה ויגידו "לוקח לי חמישה ימים"

רועי פולקמן:  לא, עם כל הכבוד, "פייפאל" שדיברו על אימות אי-מייל, ברגע שתבוא חברת "פינ-טק" קטנה שתרצה להיות ייזום תשלומים מול "פייפאל" או מול כל גורם אחר, אז יתייחסו לזה מידית ולא יעכבו אותם

אוהד טל: כן, טוב

אוהד טל:  זכות תגובה, כן

נטע דוברין: כל מה שאמרתי, זה שבהקשר של, לא דיברנו על ייזום תשלומים בהקשר של התיקון שמבקשים פה לסעיף שהוא לא קשור לייזום תשלומים, לסעיף הכללי, אין לנו דרך בוועדה לבדוק טכנית מול האנשים הרלוונטיים

רועי פולקמן: בנק ישראל בודק, סליחה שאני מפריע

נטע דוברין: בנק ישראל בודק מול גופים, מול "פייפאל", הוא בודק - - -     

רועי פולקמן: כן, כי הוא מגדיר את הנהלים, בוודאי

נטע דוברין: הוא מגדיר לנו את הנהלים

נטע דוברין:  אני חשבתי שהרשות לניירות ערך תגדיר לנו את הנהלים

נטע דוברין:  סליחה

אוהד טל: טוב

נטע דוברין: יש פה את איגוד הבנקים, ויש פה, מיוצגים פה הגופים הישראליים והבנקים, ויש להם בעיה גם מול הבנקים

נטע דוברין:  בסעיף 33 הוסיף שחל לא רק על בנקים, הוא חל גם על נותני שירותי תשלום שאינם בנקים

נטע דוברין:  אם יש בעיה מול הבנקים, תתקנו מול הבנקים

נטע דוברין:  לגופים אחרים לא ניתנה הזדמנות לבדוק

נטע דוברין:  לא אמרנו שלא נאפשר, אנחנו לא אמרנו שא אפשר פחות, אנחנו לא יודעים אם יש בעיה או אין בעיה

אוהד טל: בסדר

נטע דוברין: לאור העובדה שעכשיו שמענו על זה פעם ראשונה

נטע דוברין:  יש להם בעיה פנימית בין חברות כרטיסי אשראי

אוהד טל: אני מניח שאם חברות קטנות יוכלו לבצע את הדבר הזה, אז אין סיבה ש"פייפאל" לא יוכלו, אם זה עניין טכנולוגי

אוהד טל:  שי אבו, בזום, מבקש לדבר, מאיגוד יועצים לכלכלת המשפחה

אוהד טל:  כן, שי, אנחנו איתך

שי אבו: אוקיי, אי אפשר לדבר בשני קולות – להגיד שאפשר לעשות מעבר של בנק בקליק, ולדבר על משהו ערטילאי של חמישה ימים

שי אבו:  אי אפשר לעשות את הדבר הזה

שי אבו:  זה בלתי סביר וזה גם גורם מעכב של תחרות

שי אבו:  ואני חושב שצריך לייצר פה איזון מסודר בעניין הזה

שי אבו:  אני לא נסער להגיד באופן גורף שגם היום בקשת חיווי, דרך אגב, לכל הגורמים אפשר בתוך דקות ספורות לדעת על בן אדם, אני לא מדבר על מקרים חריגים, על בקשות חיווי היום אפשר לקבל משכנתאות בטווחים קצרים, בטווחים של פחות מחמישה ימים

שי אבו:  אפשר לעשות הרבה דברים בפחות מחמישה ימים

שי אבו:  חמישה ימים, אני חושב שזה זמן מוגזם, ושיכול רק לעכב

אוהד טל: טוב, מצוין

אוהד טל:  אוקיי

אוהד טל:  אז איך אנחנו מציעים לתקן את הדבר הזה? אני חושב שיש פה קונצנזוס שצריך לתקן את הדבר הזה

לירון מאוטנר לוגסי: חוק שירותי תשלום הצרכני, היופי שבו, זה שהוא לא מתייחס לגופים שונים, מי מפקח עליהם

אוהד טל: כן, נכון

לירון מאוטנר לוגסי: הוא אחוד

לירון מאוטנר לוגסי:  ואני מאוד לא הייתי רוצה להרוס את הדבר הזה ולהכניס עכשיו משהו רק לעניין הבנקים ככה

לירון מאוטנר לוגסי:  זאת לא נראית לי תוצאה טובה

לירון מאוטנר לוגסי:  אני לא הייתי רוצה לעשות דבר כזה

לירון מאוטנר לוגסי:  אני כן, חשוב לי להגיד לפרוטוקול, שזה משהו שגם הגיע אלינו בערך אתמול, שיכולנו בכלל לפנות ולברר מול איגוד הבנקים

לירון מאוטנר לוגסי:  אז זה לא משהו שיושב אצלנו הרבה זמן

רועי פולקמן: אני ראיתי מכתב, סליחה, אדוני יושב הראש, גם של איגוד לשכות המסחר מלפני כמה ימים

רועי פולקמן:  אבל, אני אגיד - - -      

לירון מאוטנר לוגסי: לא, אבל היכולת, אנחנו ביקשנו אפשרות לפנות ולא קיבלנו

רועי פולקמן: אנחנו ב"פיניש", והחוק הזה, יש לו המון הפניות

רועי פולקמן:  אני אומר, יש פה קונצנזוס שבנק ישראל אומר, וגם אין התנגדות של איגוד הבנקים

אוהד טל: כן

אוהד טל:  כן

רועי פולקמן: ישב כאן הנציג

לירון מאוטנר לוגסי: לא, אני אמרתי - - -     

רועי פולקמן: אז אם יש קונצנזוס, אז ההצעה, אני פונה גם לוועדה, ושהיועץ המשפטי יכריע – אם יש קונצנזוס, נתקן את זה בצורה - - -     

לירון מאוטנר לוגסי: אני אחדד - - -     

איתי עצמון: לא, אני לא מכריע בשאלות - - -     

רועי פולקמן: להמליץ

רועי פולקמן:  אין פה מחלוקת

לירון מאוטנר לוגסי: שדבריי לא יצאו מהקשריי

לירון מאוטנר לוגסי:  אני דיברתי על הייזום

לירון מאוטנר לוגסי:  לא להגיד - - -     

רועי פולקמן: לא, אבל הם אומרים שברגע שיקצרו נהלים - - -     

לירון מאוטנר לוגסי: הפיקוח על הבנקים

לירון מאוטנר לוגסי:  הפיקוח על הבנקים דיבר על הייזום

רועי פולקמן: עוד פעם, אבל אמר איגוד הבנקים, שברגע שתוציאו נהלים גם לאימות דיגיטלי, אז אין בעיה שלא לחייב, לא לאפשר - - -     

לירון מאוטנר לוגסי: אז אוקיי, אז אם צריך, אנחנו נעשה את זה בנהלים

לירון מאוטנר לוגסי:  אנחנו לא נעשה את זה על רגל אחת עכשיו

לירון מאוטנר לוגסי:  דעתי האישית

אוהד טל: אוקיי, בדיוק

אוהד טל:  זה רעיון טוב

איתי עצמון: אני מתלבט או חושב בקול רם, אם אפשר בכל זאת לשלב את התיקון שהוצע כאן, אבל שזה יהיה כפוף להוראות מאסדר

איתי עצמון:  כלומר, שאם כל התהליך מתבצע באופן דיגיטלי ולפי הוראות מאסדר, אז ניתן יהיה לקבוע זמן קצר יותר למענה

רועי פולקמן: מצוין, גם טוב

לירון מאוטנר לוגסי: אוקיי, מה זה אומר בכפוף? שאם המאסדר קובע אז?     

איתי עצמון: שהמאסדר ייקבע בעצם איך זה אמור להתבצע

אוהד טל: זאת אומרת, לא לקבוע פה חמישה ימים

איתי עצמון: לא

אוהד טל: כן, לא לקבוע חמישה ימים

איתי עצמון: או חמישה ימים או זמן קצר יותר, לפי הוראת מאסדר, אם התהליך שנעשה בו

אוהד טל: אוקיי

רועי פולקמן: מצוין

אוהד טל: נשמע לי טוב

איתי עצמון: כן, אני אומר

איתי עצמון:  אמרתי "או"

לירון מאוטנר לוגסי: כן, אנחנו נבדוק את זה

אוהד טל: בסדר?     

רועי פולקמן: לא, שאם המאסדר יקבע, שאם יכולים לעמוד בנוהל הזה, בנק ישראל יקבע, אז אפשר יהיה לקצר

אייל דותן: אנחנו מתחברים למה שנאמר כאן

אייל דותן:  באיזון התשלומים הבסיסי ייקבעו באמת הוראות איך זה יעשה

אייל דותן:  ובאמת בייזום התשלומים הבסיסי ניתן יהיה לעשות את זה בתקופה הרבה יותר קצרה

אוהד טל: בסדר

אייל דותן: אולי אפילו מידית

אוהד טל: כן

אוהד טל:  אוקיי

אוהד טל:  בסדר? מקובל על כולם?     

רועי פולקמן: אחלה

לירון מאוטנר לוגסי: תודה

אוהד טל: נפלא

אוהד טל:  אנחנו עוברים לסעיף - - -     

איתי עצמון: יש לנו, זאת הייתה סוגייה שלא התכוונו לדון בה במקור

איתי עצמון:  יש כרגע שני תיקונים שצריך להקריא את הנוסח לגביהם

איתי עצמון:  זה סעיף 19א המוצע

איתי עצמון:  נעשו בו כמה שינויים לעומת הדיון הקודם

איתי עצמון:  וסעיף 21

איתי עצמון:  אנחנו עדיין בשירותי, חוק שירותי תשלום

לירון מאוטנר לוגסי: כן, אז בעצם התיקון שעשינו זה תיקונים, לעומת מה שקראנו, לבקשת איגוד הבנקים

לירון מאוטנר לוגסי:  אז אני אקריא, איתי אתה רוצה שאני אקריא את כל הסעיף?     

איתי עצמון: את יכולה להקריא פשוט את השינויים

לירון מאוטנר לוגסי: שזה (ב) ו-(ג)?     

איתי עצמון: כן

לירון מאוטנר לוגסי: אוקיי

לירון מאוטנר לוגסי:  אז ב19א(ב), זה סתם, היה שם איזה תיקון נוסח שכתבנו גם שנפל

איתי עצמון: אוקיי

לירון מאוטנר לוגסי: ו-19א(ג), בעצם מה שעשינו זה שהוספנו, שוב, לבקשת איגוד הבנקים, שהפיצוי, השיפוי, זה ביחס לנזק ישיר שנגרם לו בשל פגם כאמור

לירון מאוטנר לוגסי:  זאת אומרת, אם לצורך העניין הוא היה אמור להעביר 100 שקלים ובטעות העבירו לו 1,000 שקלים, אז הוא צריך להשיב לו את 900 השקלים הפרש

לירון מאוטנר לוגסי:  הנזק הישיר שנגרם לו

לירון מאוטנר לוגסי:  וזה באמת בדומה ל-PSD

לירון מאוטנר לוגסי:  וגם הוספנו לבקשת איגוד הבנקים שלעניין זה יחולו הוראות סעיף 19(ז), שמדבר על זה שהשבת הכספים תהיה לפי יום הערך של הכסף, כאילו החיוב בוצע במועד, או כנדרש כפי שהיה צריך

לירון מאוטנר לוגסי:  ובסעיף (ד) - - -     

איתי עצמון: את רוצה רק להקריא את הנוסח של (ג)?     

לירון מאוטנר לוגסי: אין בעיה

לירון מאוטנר לוגסי:          ב-(ד) זה רק אני רואה תיקוני נוסח, זה לא איזה משהו מהותי

לירון מאוטנר לוגסי:  ובסעיף 21, אני אקריא

לירון מאוטנר לוגסי:          פשוט בגלל שדיברנו על זה בפעם הקודמת, בגלל שביטלנו את, הוספנו את סעיף, האחריות ב-19א, לא היה צריך לעשות את התיקון שבסעיף 21

לירון מאוטנר לוגסי:  החזרנו את זה למצב הקודם

לירון מאוטנר לוגסי:  אבל, רצינו לשמר את ההרחבה שהחובה לעשות מאמצים סבירים להשיב ולמסור את המידע היא ביחס ללקוח, זאת אומרת, לא רק למשלם, אלא גם כלפי המוטב

לירון מאוטנר לוגסי:  למשל במקרה שהמוטב הוא זה שמסר את קוד הזיהוי הייחודי השגוי והוא רוצה עכשיו לקבל את המידע ולפעול מול מנהל חשבון התשלום שלו להשבת הכספים

איתי עצמון: ומחקתם את ההוספה של סעיף קטן (ד)

לירון מאוטנר לוגסי: כן, נכון

לירון מאוטנר לוגסי:  זהו

אוהד טל: בבקשה, בבקשה, נציג הבנקים

אוהד טל:  בתמצית

אוהד טל:  בתמצית כי ניהלנו על זה דיון

אייל דותן: בתמצית

אייל דותן:  אז במשפט, רק אנחנו רוצים לחזור על ההתנגדות שלנו לסעיף הזה

אייל דותן:  מדובר פה על הטלת אחריות, מעין אחריות ביטוחית על הבנקים כדי לבטח פעילות שהם לא קשורים אליה, לא מקבלים עליה תמורה

אוהד טל: כן

אייל דותן: שלא בשליטתם

אייל דותן:  זה לגבי מה שאמרנו בדיון הקודם

אייל דותן:  לאחר שהקריאו את הנוסח בדיון הקודם, שלא היה לפנינו, אתמול, והלכנו ובדקנו את הנוסח המלא, הנוסח הוא לא זהה אחד לאחד עם הדירקטיבה

אייל דותן:  כי הסבירו כאן שהעתיקו לנושא הסדר שקיים בדירקטיבה

אייל דותן:  אני מזכיר שייזום תשלומים בסיסי, מעוכב משלושה רכיבים

אייל דותן:  אחד, זה הייזום הבסיסי כמו בדירקטיבה, שתיים ושלוש, זה הקמה והביטול של חיוב על פי הרשאה, שזה לא בדירקטיבה

אייל דותן:  ההסדר כאן, שהוא הסדר ייחודי, תקדימי, שלא מקובל ואני לא מכיר לו תקדימים אחרים בחקיקה הישראלית, חל על כל אחד, שתיים ושלוש

אייל דותן:  אז גם אם מעתיקים הסדר ייחודי כזה מהדירקטיבה, אז לפחות לצמצם את ההסדר הזה רק לגבי סעיף קטן (1), ולא לגבי סעיף קטן (2) ו-(3), שזה הסדר ייחודי לכאן בישראל

אייל דותן:  וגם הוא כשלעצמו לא מקובל ופוגע בזכויות של נותני שירותי תשלום

אוהד טל: תודה על המשפט

אוהד טל:  משרד האוצר

לירון מאוטנר לוגסי: אני אתייחס

אוהד טל: משרד המשפטים, בבקשה

לירון מאוטנר לוגסי: אז באמת אייל צודק שהדירקטיבה האירופאית היא פשוט באופן כללי, באופן רוחבי היא לא חלה בייזום של הרשאה לחיוב

לירון מאוטנר לוגסי:  זה באמת תוספת שאנחנו הוספנו, שהיא נכונה לכל אורך החוק

לירון מאוטנר לוגסי:  גם מבחינת חובת הגישה, אז חובת הגישה בישראל רחבה יותר

לירון מאוטנר לוגסי:  ולכן, בהתאם, גם ההגנות הצרכניות הן חלות גם על הדבר הזה

לירון מאוטנר לוגסי:  נראה לנו שליצור עכשיו הבחנה בין ייזום של הרשאה לחיוב לבין ייזום של הוראת תשלום, גם אנחנו לא השתכנענו שיש את זה, דקה, וגם חשבנו שזה יוצר סיבוכיות מיותרת

לירון מאוטנר לוגסי:  אם איגוד הבנקים דיבר על וודאות שהוא רוצה בחלוקת אחריות, אז בעינינו זאת הדרך להבטיח את הוודאות, ואנחנו חושבים שזה כן ההסדר הנכון

אוהד טל: טוב

אייל דותן: אני רק רוצה לחזור ולהגיד שבהגדרה של ייזום תשלומים בסיסי, אין קשר בין אחד לשתיים ושלוש

אייל דותן:  שתיים ושלוש, ואחד, זה שני שירותים שונים, נפרדים, שלא קשורים, שבמקרה הכניסו אותם לאותה הגדרה

אייל דותן:  ולכן, כן יש מקום לעשות את ההבחנה, וכל מה שצריך זה תיקון בסעיף קטן (ג) – למחוק את המילים "או בכתיבת פרטי בקשה למתן הרשאה לחיוב"

אייל דותן:  זה כל מה שאנחנו מבקשים

אוהד טל: מה אתם אומרים על זה?     

לירון מאוטנר לוגסי: אנחנו לא מסכימים

לירון מאוטנר לוגסי:  אנחנו חושבים שזה, הכל שייך לאותו מודל, שבו אתה מאפשר לצד ג' לכתוב עבורך, אבל אתה מאשר מול מנהל חשבון תשלום

לירון מאוטנר לוגסי:  רק עכשיו דיברנו על סעיף 33, על איך שהאפשרות ליזום גם הקמת של הרשאה לחיוב היא דבר יעיל וטוב גם למערכת הבנקאית וגם ללקוחות

לירון מאוטנר לוגסי:  אנחנו רוצים לעודד את הדבר הזה, ולכן, מבחינתנו אין מקום לעשות את ההבחנה

אוהד טל: טוב, בסדר

אוהד טל:  לא נחזור על הדיון

אוהד טל:  אנחנו נמשיך

איתי עצמון: כן, הסעיף הבא, פשוט מבחינת הקראת הנוסח, כבר דנו בכך בדיון הקודם

איתי עצמון:  סעיף 76 – תיקון עקיף לחוק הגנת הצרכן

איתי עצמון:  אני אקרא את הנוסח המעודכן

איתי עצמון:  אוקיי

איתי עצמון:          (6) – בנק הדואר, אני לא אקרא את כל ההגדרה כי היא תשתנה בהתאם לשינויים שערכנו קודם לכן

איתי עצמון:          אז כמו שעלה בדיון הקודם, ועיגנו את זה כאן בנוסח

איתי עצמון:  בעצם, המצב כפי שהוא קיים היום, מבחינת ההחרגות מתחולת חוק הגנת הצרכן, יישאר כפי שהוא, יישאר בעינו

איתי עצמון:  התיקון היחיד שערכנו הוא בעצם תיקון של המונח

איתי עצמון:  במקום "נותן שירותי תשלום" – "חברת תשלומים"

איתי עצמון:  ובסעיף קטן (ב) יוסמכו שר הכלכלה והתעשייה, שהוא השר הממונה על ביצוע חוק הגנת הצרכן, ושר האוצר, בהתייעצות עם הרגולטור הרלוונטי ובאישור וועדת הכלכלה, להחריג גוף פיננסי או גופים פיננסיים מאלה שהקראתי ברשימה קודם לכן, מתחולת חוק הוראות הגנת הצרכן, כולן או חלקן

איתי עצמון:  וכמו שאמרנו, בכל פעם, בעצם ניתן יהיה להביא בתקנות, לגבי כל הגופים, או לגבי חלקם, את ההחרגות המבוקשות, וועדת הכלכלה תבחן את הנושא

אוהד טל: כן, בבקשה, הרשות לניירות ערך

אורית שרייבר: אורית שרייבר, רשות לניירות ערך

אורית שרייבר:  ברשות הוועדה, אנחנו מעדיפים, אם אפשר, לתקן כרגע את התיקונים הנחוצים לחוק הזה, ולוותר על ההסמכה לתקנות, ובעזרת השם, כשנוכל, נוכל לתקן את החוק

אוהד טל: עוד פעם, רגע, אני לא הבנתי

אורית שרייבר: אנחנו מבקשים לבצע את התיקונים הנדרשים עכשיו בחוק הזה

אורית שרייבר:  כלומר, לגבי חברת תשלומים כהגדרתה לפי חוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלום

איתי עצמון: רק כתיקוני המינוח, כפי שבעצם הוועדה החליטה באחד הדיונים הקודמים

אורית שרייבר: נכון

אורית שרייבר:  בעצם לוותר על הכנסת הגופים האחרים לחוק, כפי שהיה בהצעת החוק, ולא לקבל את ההצעה של הוועדה לתת הסמכה לשרים להתקין תקנות

אוהד טל: כן, אוקיי

יצחק אברהם: יצחק אברהם, איגוד בתי ההשקעות

יצחק אברהם:  אנחנו גם לא רואים כיצד העיוות ההיסטורי הזה מקבל פה גושפנקה שיש גופים גדולים שמוחרגים ויש גופים חדשים שעדיין יצטרכו לעבור דרך וועדות ואישורי שרים

יצחק אברהם:  רק לדוגמא, החוק הזה, ייזום תשלומים, מחריג את חברות התשלומים

יצחק אברהם:  חברות שקיבלו רישיון

יצחק אברהם:  קופות הגמל לא מקבלות רישיון

אוהד טל: שנייה

יצחק אברהם: הן מקבלות אישור

אוהד טל: יש לך טענה חדשה שלא נשמעה עד עכשיו?     

יצחק אברהם: כן, הן לא מקבלות אישור

יצחק אברהם:  עכשיו בחוק הזה, שהמאסדר יתחיל לרוץ - - -     

אוהד טל: לא, אבל זו טענה שכבר השמעתם בדיון

יצחק אברהם: לא, דיברנו על החוקים הרגילים, על כל חוקי הצרכנות

יצחק אברהם:  על החוק הזה, הספציפי הזה, אנחנו נהיה, ניגרר אחרי בעלי הרישיונות האחרים

יצחק אברהם:  הם יוכלו לרוץ, חברות התשלומים שעכשיו הקריאו, שהם מוחרגים מחוקי הצרכנות

יצחק אברהם:  לכן, אנחנו מציעים לבחון את זה עוד ביומיים הקרובים, עד יום חמישי, אם אפשר, לבחון לזה פתרון ולראות אם אפשר, איך אפשר לחיות עם זה     

אוהד טל: כן, לא, זה, אתה מבקש בקשה שאיננה אפשרית

אוהד טל:  כן, אדוני

עודד אופק: כן, עורך דין עודד אופק, מטעם איגוד הברוקרים

עודד אופק:  אני קצת אשמע כתקליט שבור, אני אנסה לנסות את זה ממש קצר

עודד אופק:  לצערי, אני בא לכאן תמיד בשם איגוד הברוקרים ומנסה לומר "ומי ומי ומי שכחנו", וכרגיל, איגוד הברוקרים נשכח כאן

עודד אופק:  חברי הבורסה שאינם בנקים, אני אומר את זה עוד פעם, אני רק רוצה להדגיש בפני הוועדה – כרגע יוצרים כאן שני "קלאסים"

עודד אופק:  שני "קלאסים" של גופים

עודד אופק:  גוף אחד שהוא פטור לחלוטין, גוף אחד שהוא נדרש לאישור השר

עודד אופק:  אני חושב, לפחות לתחושותינו בוודאות, וחוץ מזה, וודאי שאם זו הסיטואציה, כלומר יש לשר סמכות לקבוע מי הגופים שבסופו של דבר יהיו פטורים, אז אין שום הצדקה

עודד אופק:  בסיבוב הזה לא להכניס את חברי הבורסה שאינם בנקים

עודד אופק:  כי הרי רק בהחלטת השר, בהתייעצות עם הוועדה רלוונטית, לא משנה כרגע, הוא יחליט מי הגופים שיהיו פטורים

עודד אופק:  אני רק רוצה להדגיש עוד דבר אחד

עודד אופק:  אני מזמין את כולם לבחון את היקף הפיקוח שיש על חברי הבורסה

עודד אופק:  אדוני, אני מנסה להיות כמה שיותר - - -     

אוהד טל: אני איתך

אוהד טל:  אני איתך

אוהד טל:  100%

עודד אופק: את היקף הפיקוח שיש על חברי הבורסה, את היקף הביקורת שיש עליהם, ביקורת פנים

עודד אופק:  אני אומר עוד פעם, תקנון הבורסה, הנחיות לפי תקנון הבורסה מוגדרות, או לפחות הפסיקה הגדירה אותן כתקנות בנות פועל דחיקתי

עודד אופק:  ולכן, אנחנו חושבים שראוי קודם כל שהם יהיו פטורים

עודד אופק:  אבל, גם אם לא יהיו פטורים, הם בוודאי צריכים להיות ב"קלאס" השני, בסדר? מבין שני ה"קלאסים" שנוצרו

עודד אופק:  אני חושב שצריך פטור גורף לכולם

עודד אופק:  שעל זה כבר דנו, אין כאן טיעון חדש

עודד אופק:  תודה, אדוני

אוהד טל: טוב, למה החליטו לא להכניס אותם, באמת, לרשימה? ל"קלאס" השני, מה שנקרא

אורית שרייבר: חברי בורסה שאינם בנקים, כיום הם אל גופים שמפוקחים על ידי הרשות לניירות ערך

אורית שרייבר:  אנחנו עובדים על זה

אורית שרייבר:  יש לנו הצעת חוק

אורית שרייבר:  אנחנו מאוד מקווים שנצליח להעביר אותה בתקופה הקרובה, ואז הם יהיו כמו כל יתר הגופים שמפוקחים על ידי הרשות לניירות ערך, ויוכלו להיכלל ברשימה

אוהד טל: אוקיי

אוהד טל:  ביקשה לדבר אילנה מזרחי מהרשות להגנת הצרכן, בזום

עודד אופק: רק, אדוני, אם אפשר הערה אחת קצרה?     

אוהד טל: טוב

עודד אופק: קצרה

אוהד טל: בבקשה

עודד אופק: אם היה לי שקל על כל פעם שנאמר כאן שאנחנו מחכים לחוק ברוקר-דילר, אז הייתי איש עשיר מאוד

עודד אופק:  אוקיי? אני לא

עודד אופק:  לא ברמה הזאת של כל שקל, בסדר? אבל, בכל מקרה, אדוני, אנחנו מחכים לחוק הזה, ואם נמשיך לחכות לו, לעולם לא נגיע למקום שבו אנחנו באמת נהיה פטורים

עודד אופק:  ולכן, אנחנו מבקשים שבכל זאת תשקלו בכל זאת להכניס אותנו כבר בסיבוב הזה

עודד אופק:  תודה, אדוני

אוהד טל: כן

יצחק אברהם: רק משפט אחד

אוהד טל: כן

יצחק אברהם: שיהיה ברור, מבחינת האיגוד, הנוסח הזה, אם לא היה ברור, אנחנו מתנגדים לתיקון הזה שיהיה רובד שצריך אישור של השר

אוהד טל: טוב

אוהד טל:  אנחנו נשמע את אילנה מזרחי בהתייחסות קצרה, ואנחנו נצא להפסקה

אוהד טל:  כן, אילנה, בבקשה

אילנה מזרחי: טוב, אז קודם כל אני רק רוצה שאלת הבהרה לרשות לניירות ערך – האם הכוונה היא בעצם לקבל רק את התיקון ב-39(4) באופן שנותן שירותי תשלום יוחלף בחברת תשלומים, האם זאת הייתה כוונתכם?     

אורית שרייבר: כן

אורית שרייבר:  זו הכוונה

אילנה מזרחי: אוקיי

אילנה מזרחי:  ולגבי סעיף קטן (ב) המוצע, יש לנו שתי הערות, אבל אני כבר לא בטוחה כמה הסעיף הזה עומד על הפרק, אז אני אשמח קודם לשמוע את החלטת הוועדה לעניין ואז להעיר

אילנה מזרחי:  ככל שזה נשאר

אוהד טל: טוב, בסדר

אוהד טל:  אנחנו נצא להפסקה של עשר דקות, נחזור לכאן ב-20:10

אוהד טל: ערב טוב לכולם, לפני שנסכם את הנושא, בבקשה, רשות הדיבור

יצחק אברהם: יצחק אברהם, איגוד בתי ההשקעות

יצחק אברהם:  רציתי רק להבהיר ולחדד שאיגוד בתי ההשקעות מתנגד לאפליה שנוצרת כאן בין הגופים הוותיקים לגופים החדשים

יצחק אברהם:  לכן אנחנו מתנגדים

יצחק אברהם:  תודה

אוהד טל: טוב, נרשם לפרוטוקול

אוהד טל:  אדוני היועץ המשפטי, תסכם לנו, בבקשה

איתי עצמון: כן, אז מאחר שנציגי הממשלה, אני מבין, מבקשים למחוק את סעיף ההסמכה כפי שהקראתי, וגם את סעיף קטן (ג), אז אנחנו נשארים בעניין סעיף 76 – תיקון עקיף להגנת הצרכן, רק עם תיקון מונחי, טכני, בסעיף 39

איתי עצמון:  כפי שהקראתי קודם לכן

איתי עצמון:  בעצם, במקום נותן שירותי תשלום, זה חברת תשלומים כהגדרתה בחוק הסדרת העיסוק

אוהד טל: בסדר?     

איתי עצמון: אוקיי

אוהד טל: טוב

איתי עצמון: הנושא הבא, סעיף 79ב, זה סעיף התחילה

איתי עצמון:  נאמר בישיבה הקודמת על ידי נציגי הרשות לניירות ערך, שגבי חלק מהתיקונים לחוק ניירות ערך שנוגעים לחתימה אלקטרונית, הם מבקשים תחילת מידית, פשוט הנוסח לא הוקרא

עמיהוד שמלצר: כן

עמיהוד שמלצר:  סעיף 79ב

עמיהוד שמלצר:  תחילתם של סעיפים 61(1)(ב) עד (ה), 62(2) עד (5), ו-78, ליום פרסומו של חוק זה

אוהד טל: אוקיי

איתי עצמון: הנושא הבא הוא הוראות המעבר

איתי עצמון:  הוועדה דנה, אני חושב שברוב הוראות המעבר בדיון הקודם, אבל נוספו כאן כמה תיקונים

איתי עצמון:  בעקבות גם הערות שנשמעו בדיון הקודם

עמיהוד שמלצר: נכון, אז בסעיף 80ב, אנחנו נתנו פה המשך עיסוק הוראת מעבר לגבי מי שהוא בעל רישיון

עמיהוד שמלצר:  בעל רישיון של נותן שירות בנכס פיננסי או רישיון למתן אשראי

עמיהוד שמלצר:  הוא יכול להמשיך לעבוד עד 24 חודשים מתום יום התחילה, ובלבד שמסר על כך הודעה לרשות והגיש בקשה לקבלת רישיון שירותי תשלום בתוך 18 חודשים

עמיהוד שמלצר:  הייתה כאן בקשה להתייחס למצב שבו חברת האם או חברה אחות, שנייה, חברת האם של החברה שהיא בעלת רישיון שירות בנכס פיננסי או נותן אשראי, היא זו שמבקשת את הרישיון לשירותי תשלום

עמיהוד שמלצר:  ובמקרה כזה, גם לתת לאותה חברה שהיא בעלת רישיון נותנת שירות בנכס פיננסי, להמשיך לעסוק 24 חודשים בשירותי תשלום, על בסיס, כן? זה על בסיס זה שאותה חברת אם, היא הגישה בקשה לרשות לקבל רישיון לשירותי תשלום

איתי עצמון: כלומר, זה בעצם, הנקודה היא זה רק מי מגיש את הבקשה

עמיהוד שמלצר: נכון

איתי עצמון: כלומר, אותו גרום שפעם קודם לכן, ימשיך לפעול - - -     

עמיהוד שמלצר: הוא גורם מורשה כיום על ידי רשות שוק ההון

איתי עצמון: כן

עמיהוד שמלצר: אנחנו מאפשרים לו לפעול 24 חודשים מיום התחילה

איתי עצמון: כן

איתי עצמון:  רק לעניין מי מגיש את הבקשה

עמיהוד שמלצר: נכון

איתי עצמון: זו בעצם הנקודה

עמיהוד שמלצר: וגם אם הוא עצמו לא הגיש את הבקשה, אלא חברת אם שלו

איתי עצמון: אבל, אוקיי

נטע דוברין: אנחנו ביקשנו גם חברה או תאגיד בשליטתו

נטע דוברין:  לא רק בעל השליטה, אלא גם תאגיד בשליטתו

נטע דוברין:  כלומר, גם חברת אחות תוכל להגיש את הבקשה

איתי עצמון: אוקיי

עמיהוד שמלצר: מבחינתנו זה בסדר

עמיהוד שמלצר:  אנחנו נכניס את זה לסעיף זאת אומרת, גם אם זה או חברת אם של בעל הרישיון או חברה שבשליטת חברת האם של בעל הרישיון

איתי עצמון: אוקיי

אורית זוארץ: שאלת הבהרה רק

אורית זוארץ:  לענייננו, חברת בת שלנו או חברה שבשליטתנו - - -     

עמיהוד שמלצר: אין לכם רישיון בכלל

אורית זוארץ: לא רלוונטי?     

עמיהוד שמלצר: לא רלוונטי

עמיהוד שמלצר:  בסדר

עמיהוד שמלצר:  אני אעבור לסעיף הבא

אריאל גנוט: אפשר להתייחס בבקשה?     

אוהד טל: כן

אריאל גנוט: אדוני יושב הראש, אני באמת, אני פונה אליך כי יש לנו זמן עד יום חמישי

אריאל גנוט:  החוק הזה, מטרתו המוצהרת, היא פתיחה והגברת התחרות על שירותי - - -     

אוהד טל: לאיזה סעיף רק אתה מתייחס?     

אריאל גנוט: לסעיף התחולה

איתי עצמון: לא, אבל יש שם כמה וכמה הערות

קריאה: סעיף קטן (ב)

קריאה:  זה הסעיף שעליו מדובר

אוהד טל: אוקיי

אריאל גנוט: החוק הזה, המטרה שלו, המטרה העיקרית והמוצהרת שלו, היא הגברת התחרות על שירותי התשלומים והאשראי במשק

אריאל גנוט:  אוקיי? שיהיה יותר אשראי, שתהיה תחרות בתחום האשראי, ושתהיה תחרות בתחום התשלומים

אריאל גנוט:  כיום ישנם גופים גדולים וחזקים ששולטים בשוק הזה ללא עוררין, זה שלושת חברות כרטיסי האשראי והבנקים

אריאל גנוט:  והם עוסקים כולם כאחד, גם בשירותי תשלום, וגם בשירותי אשראי נרחבים

אריאל גנוט:  עכשיו, ברור לכל מי שיושב כאן בחדר, וכולם פה אנשים מנוסים, שאי אפשר לבנות גוף מתחרה שיהווה תחרות אמיתי

אריאל גנוט:  ותחרות אמיתי מבחינתי זה הורדת מחירים

אריאל גנוט:  אי אפשר לבנות גוף מתחרה שייתן רק שירותי אשראי, או רק שירותי תשלום

אריאל גנוט:  גוף, כדי שיוכל להתחרות בכל השחקנים הגדולים, והחזקים האלה, שנותנים גם שירותי אשראי וגם שירותי תשלום, חייב להיות גוף שנותן את שניהם ביחד

אריאל גנוט:       ואנחנו הגוף היחידי שהצלחנו להתחרות בשוק הזה, להוריד את עמלת הסליקה, מסיבה פשוטה – כי סיפקנו גם שירותי אשראי וגם שירותי תשלום ביחד

אריאל גנוט:  החוק הזה, מטרתו להכניס שחקנים חדשים, ואני שואל, אדוני יושב הראש, איזה שחקן חדש ייכנס לשוק הזה כשהוא צריך להיות מפוקח על ידי שני רגולטורים, ששלוש חברות האשראי וכל הבנקים הגדולים והקטנים, שהם כבר שחקנים חזקים בשוק הזה, עם עוצמה, מפוקחים על ידי רגולטור אחד

אריאל גנוט:  תחשוב, תחשבו איזה גוף שיקרא את החוק הזה, שהוא רואה שעל אותה עסקה יהיה רגולטור אחד, רשות לניירות ערך, והרגולטור השני שהוא רשות שוק ההון, ישב, יעשה תוכנית עסקית, ויגיד, אני אכנס להתחרות בגופים הקיימים בשוק הזה

אריאל גנוט:  כנראה שהתוצאה תהיה אפס גופים חדשים שיוכלו להיכנס לשוק הזה תחת הנחיתות המובנת הזאת

אריאל גנוט:       ואנחנו יושבים פה, ודנים ודנים ודנים, ומתעלמים מהדבר הזה

אריאל גנוט:  הצורה הזאת שהחוק הזה עובר הוא כלייה על כניסת שחקנים חדשים, או חיזוק כוחם של שחקנים קיימים בשוק הזה

אריאל גנוט:  בעצם אנחנו מחטיאים את מטרת החוק

אריאל גנוט:  וכשאני, כשאנחנו דנים בזה פעם אחר פעם, אז מגלגלים עיניים ואומרים "יהיה בסדר", "יהיה טוב", "יהיה בסדר" ו"יהיה טוב", ולא קיבלנו פה שום פתרון אמיתי

אריאל גנוט:  ואני אומר בצורה הזאת, ואני אומר את זה באחריות, ואני 25 שנה בשוק הזה – אסור שהחוק הזה יצא לפועל בצורה הזאת

אריאל גנוט:  מישהו אולי מחפש לייצר חוק שהוא מתעלם מהבעיה

אריאל גנוט:  המלך הוא ערום

אריאל גנוט:  המלך הוא ערום

אריאל גנוט:  בצורה הזאת, איזה שחקן חדש משמעותי, איזה גוף ישראלי או בין-לאומי יבוא ויקים חברה, כשהוא נאלץ לרוץ בין שני רגולטורים ולרוץ בין שני רישיונות

אריאל גנוט:       הוועדה הזאת יודעת לתת הקלה

אריאל גנוט:  יודעת לתת הקלות

אריאל גנוט:  נתנו פה הקלות לגופים, דחו להם ב-24 חודשים מהתחולה, בלי שיש עליהם היום שום פיקוח

אריאל גנוט:  שום פיקוח

אריאל גנוט:  וידעו לתת דחייה כדי לראות איך השוק יתסדר ואיך השוק ייערך

אריאל גנוט:  מה שאנחנו מבקשים, אדוני יושב הראש, זה שבנושא שלנו, שהוא נושא כאוב, קשה וקשה להכלה, ויכול לייצא כלייה לתחרות בשוק הזה – לתת יותר זמן להכלה

אריאל גנוט:  ואני גם אגדיר לאיזה גופים אני חושב שזה צריך לתת יותר זמן להכלה

אריאל גנוט:  ואי אפשר להתעלם מזה, וכל פעם, אי אפשר להתעלם מזה

אריאל גנוט:  הדבר, אנחנו מתעלמים ומתעלמים, אבל

אריאל גנוט:  אנחנו מבקשים, אנחנו מבקשים מאדוני לקבוע שכל גוף נותן שירותי תשלום, אגב שירותי אשראי, והקיף שירותי התשלום שלו, שאינם אגב שירותי אשראי, לא עולה על 25 מיליארד שקלים לשנה, כפי שהגדרנו, יישאר בפיקוח של רשות שוק ההון לעוד 36 חודשים נוספים

אריאל גנוט:       זאת אומרת, יש לנו תחולה של שנה מקבלת החוק, אנחנו מבקשים שמהשנה הזאת, במקום 18 חודשים, ייתנו לנו 36 חודשים

אריאל גנוט:  ואני מגדיר את זה

אריאל גנוט:  אך ורק גופים שהם נותנים שירותי תשלום, אגב שירותי אשראי, ושהיקף שירותי התשלום שלהם, שאינו אגב שירותי אשראי, נמוך מ-25 מיליארד שקלים, ובנוסף אני אומר, כבודו יכול גם להגדיר שזה צריך להיות גוף בעל נתח אשראי משמעותי

אריאל גנוט:  שיש לו תיק אשראי של חצי מיליארד, מיליארד, מיליארד וחצי

אריאל גנוט:  כדי שבאמת תהיה משמעות פיקוחית של רשות שוק ההון לגביו

אריאל גנוט:  אפשר להגדיר גוף, אין שום סיבה, אין שום היגיון

אריאל גנוט:  אנחנו מפוקחים בנוהל סייבר, אנחנו מפוקחים בכל הנהלים היום, בנוהל שמירת כספי לקוחות

אריאל גנוט:  למה? למה שזה לא יהיה תחת רגולטור אחד? תהיה פה הקלה לגופים בלי פיקוח בכלל, ואמרו "בואו נראה איך יסתדר השוק, יכול היות שבכלל לא יצטרכו להכניס אותם לפיקוח, בואו נדחה, ניערך 24 חודשים"

אריאל גנוט:  אז דווקא בנושא הזה, שהוא מביא לכשל בתחרות, חבריי פה דבקים בעמדתם ולא רוצים לזוז ימינה שמאלה

אריאל גנוט:  לא מצליח

אריאל גנוט:  אני לא מצליח להבין איך אנחנו מתעלמים מהדבר הזה

אריאל גנוט:  תודה

אוהד טל: טוב

אריאל גנוט: עוד מילה, אדוני, ברשותך

אריאל גנוט:  אני בטוח שחבריי ייווכחו שאין צורך בשני רגולטורים

אריאל גנוט:  מכיוון שפרק הזמן הזה יוכיח את הדברים

אוהד טל: טוב

אוהד טל:  תראה, כיוון, אני חייב, תראה, לא השמעתם פה טיעון חדש שלא עלה כבר על השולחן

אריאל גנוט: לא, השמעתי

אריאל גנוט:  מניעת כניסת מתחרים חדשים בשני רגולטורים

אריאל גנוט:  זה טיעון שהאוצר השמיע נגדי

אוהד טל: כשאמרת, ואני חושב ששוב, משרד האוצר, בהקשר הזה, אני חושב ששכנע אותי לפחות, שנעשתה פה עבודה מספיק משמעותית עם גופים שבפוטנציאל ייכנסו לשוק הזה

אוהד טל:  ויש וודאות מספיק גדולה לדעת שהחוק עונה על הצורך ועל, שיאפשר להם להיכנס לשוק

אוהד טל:  לכן, הטיעון הזה הוא לא טיעון

אריאל גנוט: אנחנו נשב פה, אם ירצה השם, בעוד כמה שנים, ותראו שזה לא יקרה

אוהד טל: טוב, בסדר

אריאל גנוט: כי אין אף גוף שיכול לשחק - - -     

אוהד טל: המציאות - - -     

אריאל גנוט: בצד אחד של המשחק

אריאל גנוט:  צריך פה את שני צדדי - - -     

אוהד טל: בסדר

אריאל גנוט: גם שירותי תשלום וגם שירותי אשראי

אוהד טל: אני לא גאון הדור, אבל הנבואה, נביא אני לא, ולכן אני אומר, אני לא יודע

אוהד טל:  יכול להיות שאתה צודק, יכול להיות שאחרים צודקים

אוהד טל:  אני לא נכנס לזה

אוהד טל:  אני, עוד פעם, אפשרתי לך להשמיע, לשלוח את טענותיך, למרות שאני אומר, בגדול, שמענו כבר את הדברים

אוהד טל:  אני, יש לי הרבה מאוד אמפתיה, באמת אני אומר, יש לי אמפתיה למה שאתה משמיע

אוהד טל:  אבל, בשורה התחתונה, אני חייב לומר, שאני, באופן אישי, ואגב התייעצתי עם עוד כמה אנשים בהקשר הזה

אוהד טל:  אני חושב, בסופו של דבר, לא השתכנעתי

אוהד טל:  בסדר? לא השתכנעתי מהסיבה, אני מבין שאף אחד לא אוהב להיות מפוקח על ידי שני רגולטורים

אוהד טל:  אבל, מכיוון שהדבר הזה הוא לא תקדים בעולמות הפיננסיים, הדבר הזה קיים

אוהד טל:  והוא הוסבר חזור והסבר, שהפיקוח או הרגולציה פה היא על איזו פעולה עושים

אוהד טל:  ולגיטימי שהממשלה תחליט שעל הנושא של תשלומים הפיקוח יהיה של רשות ניירות ערך

אוהד טל:  וכל גוף שמעוניין לתת את השירות הזה יתבקש ויתכבד להיות מפוקח על ידי הרגולטור שהחליטה הממשלה

אריאל גנוט: אז בוא נעשה את זה גם - - -     

אוהד טל: אם זה מה שיהרוג את השוק, בסדר, אז משרד האוצר ייתן את הדין על הדבר הזה

אריאל גנוט: אז בואו נעשה את זה גם בחברות כרטיסי אשראי

אריאל גנוט:  חברות כרטיסי אשראי יתכבדו, כשהם המתחרים הישירים שלנו, ויוציאו את הפיקוח על שירותי התשלום שלהם גם לרשות לניירות ערך

אריאל גנוט:  למה בנק ישראל, רשות שוק ההון מפקחת היום על כל כספי החוסכים במדינת ישראל

אריאל גנוט:  מדובר על מיליארדים של מיליארדים

אריאל גנוט:  עשרות או מאות מיליארדים

אריאל גנוט:  והיא לא יכולה לפקח על שירותי תשלום על גוף כמו "גמא"?     

אוהד טל: בסדר, אבל כיוון שהדבר הזה, שוב פעם, כיוון שהוא עלה - - -     

אריאל גנוט: ולהפלות את כל המתחרים

אוהד טל: כיוון שהדבר הזה הועלה, אני מנסה להבין, מאיפה הוודאות שאתה, זאת אומרת, נקודת המוצא שלך אומרת שבוודאי שהרגולציה הנוספת הזו תהיה הרבה הרבה יותר קשה ומכבידה מאשר הרגולציה שקיימת עליך היום

אוהד טל:  עכשיו, אני לא בטוח שאני מבין על מה זה מתבסס

אריאל גנוט: כבוד יושב הראש, זה לא שהיא מכבידה, זה שהיא תהיה אותו דבר בדיוק

אוהד טל: אוקיי

אריאל גנוט: כי אותם חוזרים ואותם נהלים שרשות לניירות ערך תוציא למפוקחים שלה, העתק הדבק, רשות שוק ההון תוציא לנו

אריאל גנוט:  אנחנו נעמוד בדיוק בשמירת כספי לקוחות, ובנוהל אבטחת סייבר

אריאל גנוט:  ההבדל היחיד הוא - - -     

אוהד טל: אז למה? אז מה ההיגיון של מה שאתה מבקש?     

אריאל גנוט: ההיגיון הוא שאני לא אצטרך שני רישיונות

אריאל גנוט:  אני לא אצטרך להתנהל מול שני רגולטורים, לבקש רישיון מזה

אריאל גנוט:  יהיה לי צו איסור הלבנת הון בנוסח של רשות שוק ההון, וצו איסור הלבנת הון בנוסח של הרשות לניירות ערך

אריאל גנוט:  יוצא שאני בא לבית עסק, וצריך להחתים אותו פעמיים על שני צווי איסור הלבנת הון

אוהד טל: אתה מבקש שאני אקים את כל המהלך בשביל שאתה לא תצטרך להגיש שני טפסים?     

אריאל גנוט: לא, זה לא שני טפסים

אריאל גנוט:  אני פשוט מנוסה רגולציה

אריאל גנוט:  רגולציה זה דבר שהוא חשוב, אבל הוא מאוד מקשה על הפעילות שלנו

אריאל גנוט:  עכשיו, לחשוב על רגולציה כפולה זה אסון

רועי פולקמן: אם אפשר לעזור

קרן ז'ורנו פילוסוף: אני גם רוצה שנייה להסביר

קרן ז'ורנו פילוסוף:  אני לא מפחדים מטפסים ולא מפחדים מעבודה

קרן ז'ורנו פילוסוף:  אני אסביר את הסיטואציה

קרן ז'ורנו פילוסוף:  כמו שאמרנו, מדובר בהתקשרות אחת בעסקה אחת

קרן ז'ורנו פילוסוף:  בגלל שבאותה עסקה, אני פעם אחת אצטרך להסתכל על הרושת לניירות ערך ופעם אחת אצטרך להסתכל על רשות שוק ההון, חבריי פה מארביטראז' רגולטורי

קרן ז'ורנו פילוסוף:  למה הם מפחדים? כי הם מבינים שכנראה, כששני גופים אולי עושים משהו, זה לא בדיוק יוצא אותו דבר

קרן ז'ורנו פילוסוף:  ואז מה יקרה? למה אנחנו נהיה בנחיתות? כי אני אצטרך, כי אני לא רוצה להיות בחשיפה, אני אצטרך לקחת תמיד את המכנה המחמיר ביותר

קרן ז'ורנו פילוסוף:  ואז, אם אני מסתכלת על העולם של האשראי, אני אהיה בנחיתות מול המתחרים שלי, כי רשות שוק ההון קבעה משהו אחר

קרן ז'ורנו פילוסוף:  ואם אני מסתכלת על שירותי תשלום אני אהיה בנחיתות שם מול המתחרים שלי

קרן ז'ורנו פילוסוף:  איפה שלא תסתכל על זה, אני כנראה תמיד אהיה בנחיתות

קרן ז'ורנו פילוסוף:  כי אנחנו גוף שלא רוצים לקחת חשיפות

קרן ז'ורנו פילוסוף:  בטח לא חשיפות של הפרה של הוראות של רגולטורים

קרן ז'ורנו פילוסוף:  וזה המצב שאנחנו נהיה בו

קרן ז'ורנו פילוסוף:  ולכן, מפה אנחנו מפחדים

אריאל גנוט: טוב, עכשיו, אם בנק ישראל, כבוד יושב הראש, משפט אחרון, יודע לפקח גם על הבטחת כספי לקוחות בחברת כרטיסי אשראי, אני מניח שרשות שוק ההון, ויש לה אנשים שמתחמים בנושאים הספציפיים של שירותי תשלום, בתוך בנק ישראל

אריאל גנוט:  יש גם אנשים ספציפיים ברשות שוק ההון, שהתמחו בפיקוח על שירותי תשלום לגופים ששירותי התשלום שלהם הם אגב אשראי

אריאל גנוט:  זה לא כל כך מסובך

אריאל גנוט:  אנחנו גם לא כל כך קשים לפיקוח, אנחנו ממושמעים

אוהד טל: טוב

אוהד טל:  אני לא יודע

רועי פולקמן: אז הצעה, אנחנו באמת השקענו בנושא הזה באמת אינסוף שעות, ואני מעריך את הדבקות שלך, אריאל

רועי פולקמן:  רועי פולקמן, פורום מחוללי התחרות

אריאל גנוט: לכם זה טוב כי לא יהיו לכם מתחרים

אריאל גנוט:  לא יהיו מתחרים לחברותה אשראי

אריאל גנוט:  לכם זה פצצה

רועי פולקמן: יש בפורום "פינ-טקים" ואתה יודע את זה, וכולם סובלים מכפל רגולטורי

רועי פולקמן:  אני אומר, מכיוון שגם אנחנו כפורום פנינו לוועדת בניקוב באוצר בזמנו, ודיברנו על מבנה, אני חושב, אני מבין את המאבק

רועי פולקמן:  אני חושב שצריך לקיים את הדיון הזה, בין אם אולי בוועדה של אוהד בהמשך, או בוועדת הכלכלה

רועי פולקמן:  הנושא של מבנה הרגולציה, באופן כללי, יש פה תופעות של כפל רגולטורי, צודק

רועי פולקמן:  ואני חושב שהנושא הזה עלה, ואני מסכים איתך

אריאל גנוט: אין לזה אח ורע

רועי פולקמן: אבל אני אומר, זה נושא ענק, שאני חושב שאנחנו לא נפתור

רועי פולקמן:  אני חושב שצריך לדון בו, ואני איתך, אני אשמח שנעלה את הדיון הזה על מבנה הרגולציה

רועי פולקמן:  זה לא רק אגב אורכה ייזום תשלומים

רועי פולקמן:  נושא הכפל הרגולטורי הוא אירוע כבד בשוק הפיננסי הישראלי

רועי פולקמן:  זה ידוע

רועי פולקמן:  אני מציע לך עזרה

רועי פולקמן:  פשוט אני אומר, אני מרגיש שאנחנו קצת טוחנים

רועי פולקמן:  את הנושא הזה העלית פה מאה פעם

אריאל גנוט: אבל, בינתיים אנחנו מייצרים פה חוק - - -     

רועי פולקמן: שנתיים, עד שזה יקרה

אריאל גנוט: בסדר

אריאל גנוט:  חוק שיוצר בעיה בתחרות

אריאל גנוט:  אני אשמח לשמוע פה הצעות

אריאל גנוט:  אולי בסמכות לשר - - -      

קרן ז'ורנו פילוסוף: אז אולי עד אז שיפתרו את כפל הרגולציה, שיתנו לנו את הדחייה

אריאל גנוט: שיתנו לנו דחייה, ואולי סמכות לשר האוצר לדחות

אריאל גנוט:  כדי שבאמת נראה, אולי השוק, אולי זה יעבוד כן טוב

אוהד טל: טוב

אריאל גנוט: למה ישר להוריד גרזן?     

אוהד טל: כן, גבירתי, רצית לומר משהו

אורית זוארץ: אני אשמח להתייחס לנושא של כפל רגולציה

אורית זוארץ:  וברור לי שאתם מניחים שכבר שמעתם הכל

אוהד טל: תפתיעי אותנו

אורית זוארץ: אני אפתיע

אורית זוארץ:  כן לדבר על הפיל שבחדר

אוהד טל: כן

אורית זוארץ: אנחנו מדברים על שלושה רגולטורים פיננסיים, שכל אחד מנסה למשוך לכיוון שלו

אריאל גנוט: בדיוק

אורית זוארץ: בניסיון לשלוט, ובכוח, ומי שניזוק מכל האירוע הזה זה הגופים הפיננסיים

אורית זוארץ:  כמו שאמר הבחור מ"גמא", שהמטרה פה היא לחולל תחרות

אורית זוארץ:  אבל, אולי הפתרון באמת זה שהוועדה שלך תכתיר שהיא הולכת לכנס ולבחון איך עושים את מבנה הרגולציה הפיננסית ללא השתתפות הרגולטורים

אורית זוארץ:  כי הם לא מחפשים את טובת המפוקחים, הם מחפשים את השליטה

אורית זוארץ:  תודה

אורית זוארץ:  ואם היינו לוקחים את זה רגע לעולמות של משפט שלמה – התינוק היה מת

אורית זוארץ:  וחבל שזה המצב, אבל זה המצב

אמיר אוחנה: אמיר ונג, אני רק רוצה להעיר

אמיר אוחנה:  הוסיפו פה סעיף שגופים שמחזיקים מאות מיליונים של הציבור, ושלא נמצאים כרגע תחת שום פיקוח, רק אחרי 24 חודשים צריכים בכלל להגיש בקשה

אמיר אוחנה:  וגוף שנמצא בפיקוח, מתעקשים איתו שהוא יגיש אחרי 18 חודשים

אמיר אוחנה:  אני לא מבין

אוהד טל: טוב

קריאה: אולי אפשר עד יום חמישי לבחון את זה?     

אוהד טל: לא, אנחנו חייבים לגמור את זה היום

אוהד טל:  אם אנחנו נלך לקראתכם, שוב, אני יודע שהם הולכים לקפוץ עליי, אנחנו נאריך את זה בשנה

אריאל גנוט: בסדר

אריאל גנוט:  חובת ההוכחה עלינו שזה לא יידרש

אוהד טל: כן, רשות לניירות ערך

אוהד טל:  מה יש לכם לומר?     

אורית שרייבר: אנחנו, כמובן, מתנגדים לזה

אריאל גנוט: למה?     

אורית שרייבר: כי אנחנו חושבים, כפי שנאמר גם בדיון הקודם, בהשבה על הטיעון הזה, שכאן, התמשכות הזמן והתהליכים, אין בהם שום ערך

אורית שרייבר:  הם לא יביאו לשום דבר חדש, ולשום תוצאה חדשה

אורית שרייבר:  בסך הכל דוחים את הקץ

אורית שרייבר:  זה הכל

אורית שרייבר:  הוראות מעבר לא נועדו לשם כך

אורית שרייבר:  אנחנו צריכים, זהו, יש החלטת ממשלה, החלטת ועודה, בעזרת השם יהיה חוק במדינת ישראל

אורית שרייבר:  צריך לעלות על המסילה

רוני בריזון: אני רוצה להגיד, גם התיקון שלא ייכנסו פה תחרות בישראל, הוא פשוט, לדעתי, אנחנו יכולים, אנחנו לא נביאים

רוני בריזון:  אבל, מספר החברות שדיברו איתנו, שעומדות להיכנס, חברות זרות רבות, שהולכות להיכנס בתחום הסליקה, זה, למה לתת - - -     

קרן ז'ורנו פילוסוף: עומד פה מנכ"ל, שהוא מנכ"ל של חברה שעושה את התחרות - - -     

אוהד טל: רגע, רגע, רגע

אוהד טל:  לא, לא, לא

אוהד טל:  חברים, לא

אוהד טל:  לא

אוהד טל:  לא

אוהד טל:  תסיימי את דברייך, בבקשה

רוני בריזון: החוק הזה ייצר תחרות

רוני בריזון:  אנחנו אומרים את זה כי אנחנו שומעים מהחברות שרוצות להיכנס לישראל

רוני בריזון:  הן הולכות לבוא

רוני בריזון:  ועכשיו, לקחת, ופשוט שלוש שנים מיום התחילה, זה אומר ארבע שנים בסך הכל לתת להן עד שהן יצטרכו לקבל את הרישיון שלכל השוק יהיה בשלב הזה, אני לא חושבת שזה מוצדק

אריאל גנוט: כבוד יושב הראש, משפט

אריאל גנוט:  הרישיון שלנו, מה שאנחנו מבקשים זה, אנחנו מספקים את שירותי התשלום אגב שירותי אשראי

אריאל גנוט:  אוקיי? שנייה, רגע, משפט

אריאל גנוט:  ולגבי שחקנים חדשים, בואו נשים את הדברים על השולחן

אריאל גנוט:  העמלה הצולבת היום היא חצי אחוז

אריאל גנוט:  בתי העסק גדולים 0

אריאל גנוט: 5506, אוקיי? 0

אריאל גנוט: 5506

אריאל גנוט:  יש פה את "פייפאל" בישראל כמעט לא פעילה, כי העמלות שלה גבוהות יותר

אריאל גנוט:  תסבירי לי איך שחקן בין-לאומי יכול להיכנס פה לשוק התשלומים, אוקיי? כשהעמלה היא 0

אריאל גנוט: 5, העמלה הצולבת, ויש לו מתחרה כמו "ביט" שמחר הוא מנפיק ויכול למכור בעוד יותר זול

אריאל גנוט:  איפה הפרנסה שלו בשוק התשלומים? אין פרנסה בשוק התשלומים ללא אשראי

אריאל גנוט:  תשאלו, אל תשאלו אותי, אני בשוק הזה מ-1998, מהיום הראשון ש"גמא", נכנסתי אליו וישבנו בחדר אחד

אוהד טל: טוב, אוקיי

אריאל גנוט: זה הכל תיאוריות שייכנסו עוד שחקנים

אריאל גנוט:  אנחנו זקוקים להארכה הזאת כדי להראות שיהיה פיקוח

אריאל גנוט:  יהיה פיקוח של רשות שוק ההון

אריאל גנוט:  תתנו לנו זמן לבחון את הדברים

אריאל גנוט:  לבחון את הדברים

אריאל גנוט:  למה בפזיזות?     

אוהד טל: טוב, משרד האוצר, כן, התייחסות אחרונה

מיכאל בן דהן: דבר ראשון, אני רוצה להגיד גם, התקבל הצעת הערעור וכו'

מיכאל בן דהן:  הוראות המעבר לא נועדו למשוך זמן כדי להשאיר אותם בסוף שהם יקבלו את מה שהם רוצים ולעשות את כל הפעילות ברשות שוק ההון

מיכאל בן דהן:  שמאוד ברור, הוראות המעבר נועדו בשביל להקל על המעבר שלהם

מיכאל בן דהן:  הרמיזות פה כאילו, "אוקיי, אנחנו נעבוד פה ואל תדאגו, אם תתנו לנו עוד קצת זמן אנחנו נחזור לכנסת ונשנה את הגורל שנקבע פה", אני אגיד, זו לא כוונת האוצר ולא כוונת הממשלה

אריאל גנוט: הכנסת תחזור אלינו

מיכאל בן דהן: אני דוחה מכל תוקף

מיכאל בן דהן:  זה לא הרעיון של הוראת מעבר

אריאל גנוט: לא

אריאל גנוט:  אני אומר עוד פעם

אריאל גנוט:  יש פה גופים לא מפוקחים

אריאל גנוט:  24 חודש

אריאל גנוט:  אז מה הפזיזות בשוק שלנו? מה הפזיזות? אני לא מצליח להבין את זה

אריאל גנוט:  אין גם היגיון

קרן ז'ורנו פילוסוף: ואני רוצה להזכיר שלאותם גופים, למה עוד פעם יש א-סימטריה? כי לגופים החדשים אתם כן הולכים לתת פטור מכפל רגולציה, כי מי שייתן, קודם כל יתחיל בתשלום ויעשה גם אגב זה אשראי, הוא כן מקבל, הוא מקבל - - -     

מיכאל בן דהן: זה לא נכון

מיכאל בן דהן:  אני חייב לחדד – זה לא נכון

מיכאל בן דהן:  זה ממש לא נכון

מיכאל בן דהן:  אין דין אחד לגופים אחרים ודין אחר אליכם, בעינינו

אוהד טל: אוקיי, טוב

אוהד טל:  בסדר

אוהד טל:  אני מצטער, אני רציתי לגלות נדיבות, אבל אני באמת מקבל פה את העמדה של נציגי הממשלה

אוהד טל:  אם כל התכלית של הדחייה היא לדחות את הקץ, ולא להיערך למעבר, מה שלא נשמע מדבריך - - -     

אריאל גנוט: אנחנו ניערך למעבר

אריאל גנוט:  אנחנו ניערך למעבר

אוהד טל: אוקיי

אריאל גנוט: "גמא" תיערך למעבר, אבל פרק הזמן הגדול יותר ייתן לראות האם ייכנסו שחקנים חדשים, האם באמת התחרות תתגבר, איך תראה הרגולציה המקבילה בין רשות שוק ההון לבין רשות לניירות ערך

אריאל גנוט:  ויהיה אפשר לבוא, להסתכל, ולבחון, בלי לחץ

אריאל גנוט:  הלחץ בדבר הזה יגרום נזק

אריאל גנוט:  עכשיו, תחשבו על גוף - - -     

אוהד טל: לא, מה זה לחץ?     

אריאל גנוט: אף גוף בין-לאומי לא ייכנס עם שני רגולטורים

אוהד טל: יש פה תקופה מאוד מאוד ארוכה ומכובדת שכבר ניתנה בדיוק בשביל הדבר הזה

אריאל גנוט: זה לא מספיק

אוהד טל: טוב, אדוני, לא, זהו

אוהד טל:  חברים, אנחנו עוצרים את הדיון

אוהד טל:  אדוני היועץ המשפטי יתייחס התייחסות אחרונה

איתי עצמון: כן, אני חייב להגיד, הדיון כאן לדעתי קצת יצא מגדר הרציונל או התכלית של הוראות מעבר

איתי עצמון:  הוראות מעבר, תכליתן בעצם לאפשר לגופים מסוימים להיערך או לכניסה לתוקף של משטר משפטי חדש, או ממעבר ממשטר משפטי אחד למשטר משפטי אחר, ואכן קורה לא אחת שבכנסת אנחנו דנים בהוראות מעבר ושומעים את הגופים המפוקחים שעליהם אמורות לחול ההוראות, והם טוענים שאכן נדרשת, למשל, היערכות טכנית, למשל, או מעשית, ארוכה יותר

איתי עצמון:  אני לא שמעתי כאן טענים שמצדיקים קביעה של תקופה יותר ארוכה, להיפך - - -     

אריאל גנוט: בוודאי - - -     

איתי עצמון: רגע, רגע

אוהד טל: רגע

איתי עצמון: אל תקטע אותי

איתי עצמון:  אני, כל מה ששמעתי כאן, שוב ושוב ושוב ושוב, זה בוא נדחה את הקץ, ואולי המלך ימות, אולי יקרה משהו

איתי עצמון:  וזו לא התכלית של הוראת מעבר

איתי עצמון:  חד משמעית לא

איתי עצמון:  ולכן, אני חושב, בואו נגיד ככה, מבחינת רציונל של הוראה, אני ממליץ כן להישאר עם התקופה כפי שנקובה כאן

איתי עצמון:  אלא אם כן יש לכם באמת טענים אמיתיים שמצדיקים היערכות

איתי עצמון:  היערכות ממשית, מעשית

איתי עצמון:  לא בוא נחכה ונראה מה קורה

אמיר אוחנה: רגולציה כפולה, שאחת מהזרועות שלה עוד לא קיימת כרגע, היא תלך ותתפתח בתקופה הזאת

אמיר אוחנה:  אתה צריך לראות רגולציה א', רגולציה ב', וללמוד איך לחיות עם שתיהן במקביל

איתי עצמון: זה מצב קיים היום גם

איתי עצמון:  בלי קשר לחוק הזה

איתי עצמון:  זה המצב במדינת ישראל מבחינת הכוח הרגולטורי הפיננסי

איתי עצמון:  אנחנו יודעים את זה

איתי עצמון:  אבל, החוק הזה לא יפתור ולא ישנה סדרי עולם באיך בנוי המשטר הרגולטורי הפיננסי בישראל

איתי עצמון:  יכול להיות שצריך לשנות אותו, והטענות שלכם הן טובות, אבל הן לא קשורות לזה

איתי עצמון:  הן לא קשורות להוראת המעבר

אמיר אוחנה: לא על אותה פעולה

איתי עצמון: הן לא קשורות להוראת המעבר

אמיר אוחנה: לא על אותה פעולה, על אותה עסקה מול לקוח יצטרך להיות חוזה שעומד במקביל בשתי ההוראות

אוהד טל: טוב

אריאל גנוט: אנחנו נצטרך לשנות את כל ההסכמים עם הלקוחות

אריאל גנוט:  זה שינוי - - -     

איתי עצמון: ולכן, ניתנת לכם תקופת מעבר

אריאל גנוט: מה זה? אבל מתי, מה זה 18 חודשים בשביל לעשות שינוי מערכתי? זה כלום

איתי עצמון: ואם היו נותנים לכם 28 חודשים, הייתם אומרים למה לא 36

איתי עצמון:  ואם היה 36, הייתם אומרים 48

אריאל גנוט: לא, לא נכון

אריאל גנוט:  לא נכון

אריאל גנוט:  אני חושב שגוף גדול שיש לו תיק אשראי של מיליארדים, היערכות של שלוש שנים לדבר כזה זה מינימום

אוהד טל: טוב

אוהד טל:  אנחנו, אני מתנצל, אבל אנחנו נשאיר את החוק כפי שהוא

אוהד טל:  אני לא שומע פה משהו שלא שמענו עד עכשיו ושמצדיק שינוי נוסף ממה שכבר מופיע בחוק

אוהד טל:  אנחנו נמשיך הלאה

עמיהוד שמלצר: אנחנו בסעיף קטן (ז)

עמיהוד שמלצר:  בסעיף 80

איתי עצמון: בעצם, הסעיפים הקודמים נדונו כבר, השינויים שנערכו שם הם רק שינויי נוסח, נכון?     

עמיהוד שמלצר: נכון

עמיהוד שמלצר:  שגם נאמרו

איתי עצמון: כן

עמיהוד שמלצר: שנאמרו, לפרוטוקול

עמיהוד שמלצר:  גם סעיף קטן (ז) נאמר, אנחנו רק נקריא את הנוסח

איתי עצמון: נכון

איתי עצמון:  העיקרון נאמר אבל לא הנוסח

עמיהוד שמלצר: נכון, העיקרון נאמר

איתי עצמון: לא הוקרא הנוסח

עמיהוד שמלצר: נחזור עליו

עמיהוד שמלצר:  כיום יש גופים שנותנים שירותי תשלום, חברות זרות בעלי רישיונות במדינות זרות שיש להן פטור מרישיון שירות בנכס פיננסי, לפי תקנות הפטור שהוצא מכוח אותו חוק

עמיהוד שמלצר:  הפטור ניתן להם בהוראות שעה שפוקעת באחד בינואר 2024

עמיהוד שמלצר:  ואנחנו פה רוצים לגשר על הפטור הזה, ככה שהפטור יוארך עד יום התחילה של החוק שלנו, ואם הם יגישו בתוך שלושה חודשים מיום התחילה בקשת רישיון מהרשות, הם יוכלו להמשיך ולפעול

עמיהוד שמלצר:  אז אני אקריא את סעיף (ז)

איתי עצמון: אוקיי, ובעצם מדובר, אמרת, בתאגידים שמחזיקים היום רישיון לעיסוק בשירותי תשלום במדינה זרה

עמיהוד שמלצר: נכון

עמיהוד שמלצר:  נכון

עמיהוד שמלצר:  ויש להם פטור

עמיהוד שמלצר:  פטור על שירות התשלום

איתי עצמון: אוקיי

עמיהוד שמלצר: פטור

עמיהוד שמלצר:  ואנחנו מאריכים אותו בעוד כמה חודשים     

איתי עצמון: בעצם כמו שאמרתם, הארכה של הוראת השעה שקבועה היום בתקנות הפיקוח על שירותים פיננסיים, שירותים פיננסיים מוסדרים, פטור מחובת רישוי, התשפ"ג – 2022

איתי עצמון:  ויש שם הוראת שעה

איתי עצמון:  בעצם, שאמורה לפקוע באחד בינואר 2024

עמיהוד שמלצר: נכון

איתי עצמון: אוקיי

איתי עצמון:  סעיף קטן (ח)

אוהד טל: כן

עמיהוד שמלצר: סעיף קטן (ח)

עמיהוד שמלצר:           שירלי תסביר

שירלי אבנר: צריך להסביר?     

איתי עצמון: כן, כן

שירלי אבנר: בשמחה

שירלי אבנר:  שירלי אבנר, המחלקה המשפטית בבנק ישראל

שירלי אבנר:  כמו שאמרנו בדיון שהתקיים על התיקון העקיף לחוק הבנקאות (רישוי), ובפרט בנוגע לסעיף 36יג(ג) שנוסף והוקרא קודם, אנחנו משנים את המשטר שיחול על מי שנמצא בשליטתו של בעל רישיון נותן שירותי תשלום יציבותיים

שירלי אבנר:  ומחילים על גופים אלה שורה של סעיפים שלא חלים עליהם כיום

שירלי אבנר:  כדי לא ליצור בירוקרטיה מיותרת, וכדי לא לפגוע יתר על המידה בגופים האלה, אנחנו למעשה מבקשים לאפשר לנו לשמר את המצב כיום, ולאפשר למפקח להפעיל את שיקול הדעת שלו באילו מקרים הוא יאפשר להם להמשיך ושלוט באותם גופים

שירלי אבנר:  סליחה, זה היה לסעיף 36יד

איתי עצמון: כן, אני רק שאלת הבהרה

איתי עצמון:  בעצם, משמרים את המצב בשנתיים הראשונות, ולאחר מכן, המפקח בעצם יוכל להתיר לאותה חברה, בעצם, מבין פטור מהסעיף הזה לתקופה בלתי מוגבלת

שירלי אבנר: נכון

שירלי אבנר:  נכון

איתי עצמון: מאילו טעמים?     

שירלי אבנר: גם לא לפגע בגופים האלה עד כה, ולשמר את המצב הקיים

שירלי אבנר:  אנחנו גם בדקנו את הרישיונות, ולמעשה, כשבחנו וכשנתנו את הרישיונות לגופים האלה, אמרנו וקבענו במסגרת הרישיונות באילו גופים מותר להם לשלוט

שירלי אבנר:  במיוחד, למעשה, לסולקים שקיבלו מאיתנו רישיון

שירלי אבנר:  קבענו לאילו גופים מותר להם לשלוט, כך שאנחנו, למעשה, כבר הפעלנו את שיקול הדעת באילו גופים ראוי שהם ימשיכו, ומה הפעילות שמותר לאותם גופים לעשות

עמיהוד שמלצר: עקרונית סיימנו את ההקראה

עמיהוד שמלצר:  אבל, יש לנו עוד - - -     

אוהד טל: "גמא"

עמיהוד שמלצר: סיימנו את ההקראה, אבל יש לנו עוד דברים שאנחנו צריכים לחזור אליהם עם תשובות

אוהד טל: מעולה, מעולה, אז תחזור אליהם

אוהד טל:  לא, צריכים לחזור על הדברים, לא?      

איתי עצמון: יש עוד נקודה שמבקשים להוסיף, נציגי הממשלה

אוהד טל: אז אני צריך להקשיב עכשיו? אז חמש דקות הפסקה ואנחנו נחזור, בסדר?     

אוהד טל: לפנים משורת הדין, בסדר? אנחנו נלך צעד לקראתכם, אנחנו נאפשר, אנחנו נכניס פה סעיף שמסמיך את שר האוצר בהתייעצות עם רשות לניירות ערך ובאישור וועדת הכלכלה, לאשר הארכה נוספת לבלי רישיון כפול לתקופה שלא תעלה על שנה

אוהד טל:  בסדר?     

אמיר אוחנה: אדוני, אני רק מבקש, סעיף 82, הוראת השעה, שלמעשה היא אמורה לטפל בתקופה הזאת

אוהד טל: כן

אמיר אוחנה: אמיר ונג, "גמא", סעיף 82, הוראת השעה שאמורה לטפל באותה תקופה של 24 חודשים, אז פשוט צריך לשים לב שבמקרה כזה, גם הוראת השעה תוארך, אם תהיה הארכה, בשנה בהתאם

אוהד טל: טוב

איתי עצמון: למה? מה הסיבה?     

אמיר אוחנה: מכיוון שהוראת השעה באה בדיוק לטפל בתקופה הזאת, מכיוון שכבר בסעיף 28, כבר מדברים במנוחים החדשים של חברת תשלומים

אמיר אוחנה:  אבל, למשך, כרגע 24 חודשים, צריך עדיין להחיל את זה גם במונחים הישנים על מי שפועל תחת הרישיונות הישנים

אוהד טל: בסדר?     

אמיר אוחנה: אז זאת ההתאמה שנדרשת

רוני בריזון: אין בעיה

רוני בריזון:  אין בעיה עם התיקון הזה

אוהד טל: טוב

רוני בריזון: אני חושבת שאפשר יהיה לעשות את זה באופן פשוט

רוני בריזון:  גם אם אנחנו נתקן, ושני המונחים של מאגד יחולו במקביל, ל-36 חודשים אין לזה משמעות

איתי עצמון: אז רגע, אז אני רק אחזור על העקרונות

אריאל גנוט: אפשר לבקש את הוועדה הזאת ולא וועדת הכלכלה?      

אוהד טל: לא יודע אם כדאי לך

אוהד טל:  (בהלצה)     

איתי עצמון: את יושב הראש הזה

איתי עצמון:  אני רוצה רק לחדד את העקרונות ולוודא שהבנתי את העקרונות

איתי עצמון:  אנחנו מדברים רק על גופים שמחזיקים ברישיונות משני סוגים, נכון? ולגביהם, שר האוצר, בהתייעצות עם הרשות לניירות ערך ובאישור וועדת הכלכלה, יהיה רשאי להאריך את התקופה של 24 חודשים בתקופה נוספת של עד שנה

אוהד טל: נכון

איתי עצמון: ויהיה תיקון מקביל גם לעניין הוראת השנה שנוגעת למאגד

איתי עצמון:  שזה הוראת השעה בסעיף 82

אריאל גנוט: רישיון למתן שירותי אשראי מורחב

אריאל גנוט:  ככה נקרא הרישיון

רוני בריזון: כן, אבל רק, אני לא זוכרת אם אמרת שזה מי שהחזיק בשני הרישיונות ביום הפרסום, אל ביום התחילה

אוהד טל: כן

אוהד טל:  כן

איתי עצמון: ברור

איתי עצמון:  כן

אוהד טל: בסדר

אוהד טל:  עוד מישהו רוצה פטורים? החרגות? זה הזמן

אוהד טל:  בואו, עכשיו זה הזמן (בהלצה)

אוהד טל:  טוב, כן, משרד האוצר

אוהד טל:  אחרי שגיליתם, עזרתם לי לגלות רוח נדיבות כה גדולה, אני מבין שיש לכם עוד תיקונים נוספים שאתם רוצים להקריא, להציג

אוהד טל:  לכו על זה

מיכאל בן דהן: שנייה

מיכאל בן דהן:  טוב, אז ככה

מיכאל בן דהן:  באחד הדיונים הראשונים באמת עלתה הערת סיבור לגבי איזה סוג של פעילות והגדרות, לגבי שירותי תשלום ופעולות תשלום, ותחולת החוק בעקבותיהם

מיכאל בן דהן:  מאז ישבנו גם עם מי שהעיר את ההערה, וגם היו דיונים בתוך הממשלה, והגענו למסקנה שחסרה סמכות שקיימת בחוקים פיננסיים אחרים, שנוגעת להחרגה לא מפטור מחוק או מהוראות החוק, אלא מהמעטה, שירות שהוא המעטה מהגדרת שירותי תשלום

מיכאל בן דהן:  דוגמא לצורך בדבר הזה, גם זה חלק מהתיקון שאנחנו עכשיו רוצים להקריא, זה פעילות של מזומן, שקיימת היום בהרבה מאוד גופים קטנים

מיכאל בן דהן:  למשל, כשהם מקבלים כספים ואז אתה מבקש מהם לשלם את זה עבור מישהו

מיכאל בן דהן:  מקבלים ממך כסף במזומן ואתה צריך לשלם עבור מישהו, אנשים שרוצים לשלם, למשל, חשבון חשמל

מיכאל בן דהן:  אז במקרה הזה זה נחשב, נכנס תחת ההגדרות של שירותי תשלום בחוק

מיכאל בן דהן:  אבל, לדעתנו, זה לא חלק מתכליות החוק הזה

מיכאל בן דהן:  הפעילות הזאת היא פעילות שנעשית על ידי הרבה מאוד גופים קטנים, והיא לא פעולה, הם לא מקבלים את תכליות החוק מבחינתנו

מיכאל בן דהן:  אז שורה תחתונה, רוני תקריא עכשיו, וגם תסביר בהרחבה את כל התיקונים שאנחנו חושבים שצריך לעשות, כדי להוסיף את הסמכות הזאת לשר

איתי עצמון: אוקיי, רגע, זה רק בעצם הסמכה או גם תיקון בהגדרת שירותי תשלום?     

רוני בריזון: אז באמת יש כמה תיקונים שנובעים מהשינוי שאנחנו רוצים לעשות

רוני בריזון:  אני קצת אפרט מה זה אומר

רוני בריזון:  אז באמת עלו טענות בנוגע ל"מאני רמיטנס" (העברת כספים), שזה לא ברור אם זה נכנס להגדרה או לא נכנס להגדרה של שירותי תשלום

רוני בריזון:  ואחר כך גם התעוררו שאלות בנוגע לבאמת פעילות במזומן

רוני בריזון:  והאם מישהו שבא ל"צ'יינג'" כדי באמת לשלם את חשבון החשמל שלו, האם זה צריך להיות במאת חברת תשלומים, שזה רישיון שיש לו דרישות לא מועטות

רוני בריזון:  אז רצינו לנסות לשרטט את הגבולות בצורה יותר ברורה וגם לתת לשוק איזושהי וודאות כדי שהם יוכלו לדעת, לפחות למשל, עכשיו להגיד אם הם בחוץ

רוני בריזון:  אז עשינו, מה שיכלנו ואנחנו יודעים עכשיו, הכנסנו באופן מפורש כמשהו שאנחנו ממעיטים אותו בשירותי תשלום כהגדרתם בחוק הסדרת העיסוק, בחוק הזה

רוני בריזון:  ומה שאנחנו בעצם רוצים לתת יורת וודאות לשוק בהמשך, זה לתת סמכות לשר, כמובן באישור הוועדה, לקבוע בהמשך תקנות שיאמרו מה נמצא מחוץ לחוק

רוני בריזון:  זה מאוד נהוג בחוקים פיננסיים כשיש איזושהי הגדרה, היא כוללת לפעמים דברים שאתה לא מעוניין שיכללו, ואז אתה פשוט מוציא אותם

רוני בריזון:       אז השינוי הראשון, עוד משהו שאני אציין, זה חשוב

רוני בריזון:  כמובן, שאם חברת תשלומים, יש לה גם פעילות מזומן מסוים שהיא עושה, אנחנו לא רוצים שבשביל זה היא תצטרך עוד רישיון מתן שירות בנכס פיננסי, ולכן אנחנו בעצם מאפשרים לה לעשות את הפעילות הזאת בלי צורך לקבל רישיון נוסף

איתי עצמון: את זוכרת לציין כדוגמאות מי, מהן הפעולות היום שעושים בעלי רישיונות של שירות בנכס פיננסי?     

רוני בריזון: כן, אז רוב ה"צ'יינג'ים" שאנחנו, לא רוב, ה"צ'יינג'ים" שאנחנו מכירים, המרת כספים שלא נעשית בבנק, אז ה"צ'יינג'ים" האלה הם נותן שירות בנכס פיננסי

רוני בריזון:  הם עוסקים הרבה פעמים בהמרת כספים

רוני בריזון:  אבל, הם עושים נגיד, נותנים הרבה פעמים שירותים לאנשים, למשל, שאין להם חשבון בנק או שהחשבון שלהם מוגבל

רוני בריזון:  והם רוצים נגיד לשלם את חשבון החשמל שלהם, אז הם מביאים מזומן, וה"צ'יינג'" משלם עבורם לחברת החשמל את החשבון

איתי עצמון: והם מפוקחים היום על ידי רשות שוק ההון

רוני בריזון: נכון

רוני בריזון:  חלק, ה"מאני-רמיטנס" (העברת כספים), נגיד אתה רוצה להעביר כסף לבן שלך שמטייל בחו"ל, אתה בא ל"צ'יינג'", אתה מביא לו מזומן, והבן יכול למשוך את המזומן בחו"ל

רוני בריזון:  זה סוג הפעולות האלה, שאנחנו לא רואים שנכון לתת להם רישיון של חברת תשלומים

רוני בריזון:  אז אני אקריא את התיקון

רוני בריזון:  התיקון הוא בהגדרה של שירותי תשלום, לפי חוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלום

איתי עצמון: זה בעמוד 13 בקובץ

רוני בריזון: כן

רוני בריזון:  אז להקריא את כל ההגדרה? אולי עדיף?     

איתי עצמון: רק את, כן

רוני בריזון: רק את התיקון?     

איתי עצמון: את יכול להקריא את כל ההגדרה ולציין מה התיקון

רוני בריזון: אוקיי

רוני בריזון:           ועכשיו, התוספת שאנחנו מוסיפים, זה "למעט שירותי תשלום שהם הנפקה של אמצעי תשלום או סליקה של פעולת תשלום", זה אותם אלה שהקראתי - - -     

איתי עצמון: רגע, רק יותר לאט, כי הנוסח לא לפנינו

איתי עצמון:  למעט שירותי תשלום?     

רוני בריזון: סליחה, אז לאט

רוני בריזון:  "למעט שירותי תשלום שהם הנפקה של אמצעי תשלום או סליקה של פעולת תשלום", כמו שמופיע ב(2) ו-(3), "לשם ביצוע פעולת תשלום של הפקדת מזומן לחשבון תשלום או משיכת מזומן מחשבון תשלום

רוני בריזון: "

רוני בריזון:  אוקיי? בלבד, כלומר רק לצורך זה

רוני בריזון:  לא, נגיד, כרטיס אשראי שמאפשר לך גם למשוך מזומן

רוני בריזון:  "ולמעט שירותי תשלום כפי שקבע השר בתקנות לפי סעיף 61

רוני בריזון: " שם, אני אגיע לשם, אנחנו נדבר שסעיף ההסמכה הוא כמו בשאר המקומות, פשוט לא נמצא בסעיף ההגדרות

רוני בריזון:  אוקיי? אני יכולה להמשיך?      

אמיר אוחנה: הכוונה היא הפקדה לחשבון תשלום שהוא של המפקיד?      

רוני בריזון: אין כאן ציון של מי

רוני בריזון:  כלומר, הרי, סליקה, נגיד, בוא ניקח את הפעילות שאנחנו עכשיו מדברים עליה

רוני בריזון:  אתה רוצה לשלם במזומן לחברת החשמל, אז המוטב זה חברת החשמל

רוני בריזון:  אתה מפקיד לחשבון של חברת החשמל, לא לעצמך

רוני בריזון:  נכון? אבל, זה נכנס להגדרה של פעולת תשלום לפי ההגדרה של חוק שירותי תשלום הצרכני

רוני בריזון:  אוקיי? התיקון הבא הוא בסעיף 22(ג), כמו שאמרתי, אנחנו לא רוצים לגרום לזה שחברת תשלומים שיש לה גם פעילות מסוימת במזומן, להיות צריכה ברישיון נוסף

רוני בריזון:  ולכן, אנחנו מאפשרים לה לעשות את הפעילות הזאת ללא רישיון נוסף

רוני בריזון:  אז בסעיף 22(ג), כתוב "חברת תשלומים רשאית לעסוק במתן שירותי כספומט, המרת כספים אגב שירות תשלום או מתן אשראי אגב פעולת תשלום, בלא צורך ברישיון נוסף לפי חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים מוסדרים"

רוני בריזון:  אנחנו רוצים להוסיף אחרי "שירותי כספומט" "בשירותי תשלום שמועטו מהגדרת שירותי תשלום"

רוני בריזון:  נכון, מופנה לסעיף שהקראתי לפני כן

איתי עצמון: כלומר, השירותים, אתם עדיין רואים אותם כשירותי תשלום במהות, אבל הם מוחרגים מתחולת החוק

רוני בריזון: הם נופלים להגדרה של שירותי תשלום, שהם הגדרה שלקוחה מתוך חוק שירותי תשלום הצרכני

איתי עצמון: אוקיי

איתי עצמון:  תוכלי לחזור רגע על התיקון ב-(ג)?     

רוני בריזון: כן

רוני בריזון:  "חברת תשלומים רשאית לעסוק במתן שירותי כספומט" והתוספת היא "בשירותי תשלום שמועטו מהגדרת שירותי תשלום"

רוני בריזון:  תיקון נוסף הוא בסעיף 24

רוני בריזון:  כמובן, שוב, אמרנו חברת תשלומים שתעשה גם הפעילות במזומן, אנחנו לא רוצים שבגלל ההחרגה לא יחולו כל ההגנות בנוגע לשמירת כספי לקוחות

רוני בריזון:  ולכן, אחנו רוצים להוסיף אחרי סעיף קטן (ו) – "הוראות סעיף זה יחולו על חברת תשלומים גם לעניין כספים שיתקבלו מלקוחותיה או בעבורם, לצורך מתן שירותי תשלום שמועטו מההגדרה "שירותי תשלום""

איתי עצמון: רגע, שוב, ויותר לאט

איתי עצמון:  הוראות סעיף זה יחולו?     

רוני בריזון: כן, סליחה, סליחה

רוני בריזון:  "הוראות סעיף זה יחולו על חברת תשלומים גם לעניין כספים שהתקבלו מלקוחותיה או בעבורם, לצורך מתן שירותי תשלום שמועטו מההגדרה "שירותי תשלום""

אוהד טל: שלום עליכם

אוהד טל:  אתה עוד פה?     

אלון שוסטר: כן, מדלגים מוועדה לוועדה

אוהד טל: כל הכבוד

אוהד טל:  כל הכבוד

אוהד טל:  טוב

רוני בריזון: אני ממשיכה?      

אוהד טל: כן, כן, בוודאי

רוני בריזון: עכשיו, באמת אנחנו מגיעים לסעיף ההסמכה של שר האוצר - - -     

אורית זוארץ: רגע, שנייה, רק שאלה קטנה

אורית זוארץ:  סליחה, שאלה לגבי מה שאמרת עכשיו

אורית זוארץ:  זה אומר שהדבר היחיד שכן יחול עליהם זה שמירה והגנה על כספי לקוחות?      

רוני בריזון: לא

רוני בריזון:  אנחנו מיעטנו מההגדרה "שירותי תשלום" את אותם שירותים

אורית זוארץ: אוקיי

רוני בריזון: הפיקוח יהיה פיקוח מלא של הרשות לניירות ערך, כולל לצורך החוק הצרכני, פיקוח מלא, כן

רוני בריזון:  המקום היחיד שבו החוק הזה מתייחס, מבחינה נורמטיבית, להגנות על שירותי תשלום, זה השמירה על כספי הלקוחות

רוני בריזון:  אנחנו בדקנו את זה ווידאנו שאין לנו שום מקום שאנחנו מפספסים פה

אורית זוארץ: אז מחריגים את זה מהשמירה על כספי הלקוחות?     

רוני בריזון: להיפך

רוני בריזון:  מחילים על זה את שמירת כספי הלקוחות

אורית שרייבר: אני אנסה להסביר

אורית שרייבר:  מדובר כאן על גופים, שוב, אנחנו מחריגים את זה מהגדרת שירותי תשלום כדי שאם זו הפעולה היחידה שהם עושים, הם לא יהיו מפוקחים על ידי רשות לניירות ערך, תחת החוק הזה

אורית שרייבר:  אבל, במצב שבו מדובר בחברת תשלומים שמבקשת לעשות גם את השירות הזה, כדי שהם לא יידרשו לשני רישיונות, לצורך העניין הזה, אז אנחנו אומרים שבמקרה הזה הרשות לניירות ערך תפקח על כל הפעילות של החברה

אורית שרייבר:  אבל, צריך לוודא שגם כל החובות חלות עליה

אורית שרייבר:  עכשיו, כיוון שכאן השתמשנו שוב בהגדרה של שירות תשלום, אי אפשר היה, צריך להחיל את זה עליה בעצם בחזרה

אורית זוארץ: תודה

אייל דותן: אתה יכולה להסביר למה זה, למה השירותים האלה נכנסים בכלל להגדרת שירותי תשלום?     

רוני בריזון: זה, אם תסתכל על ההגדרה של החוק הצרכני, אז פעולת תשלום כוללת משיכת מזומן והפקדת מזומן

אייל דותן: והפקדה

אייל דותן:  אבל, פעולת תשלום היא לא שירות תשלום

רוני בריזון: נכון

רוני בריזון:  אבל אם למשל תסתכל מה הפעולה, כשנגיד, אתה מגיע ל"צ'יינג'", נותן מזומן, והוא מפקיד לחשבון של חברת החשמל, זה עונה להגדרה של סליקה

אייל דותן: של סליקה? לא ברור למה

רוני בריזון: בשביל זה יש לי את לירון

אייל דותן: אז כל הפקדה של כסף זה סליקה?     

רוני בריזון: לירון, בבקשה

רוני בריזון:  אולי תחזור שוב?     

אייל דותן: למה השירותים האלה, למה צריך להחריג אותם? למה הם מלכתחילה מוגדרים בכלל כשירות תשלום? אני מבין שזו פעולת תשלום, אבל אם תוכלו להסביר למה זה נכנס לשירות תשלום

לירון מאוטנר לוגסי: סליקה של פעולת תשלום, אז היא מדברת על, שוב, סליקה של פעולת תשלום

לירון מאוטנר לוגסי:  בגלל שזה נכנס בהגדרה של פעולת תשלום, אז אנחנו רוצים להחריג את זה ככה שעל אף שזה כן פעולת שלום, לא יראו בסליקה של הדבר הזה, שירות תשלום

לירון מאוטנר לוגסי:  בסדר? זה לעניין הסליקה

לירון מאוטנר לוגסי:  לעניין ההנפקה, אז ההנפקה מדברת על אמצעי תשלום שבאמצעותו אתה יכול לתת הוראת תשלום, שהוראת תשלום היא לביצוע של פעולת תשלום

לירון מאוטנר לוגסי:  ולכן, שוב, זה חוזר לפעולת תשלום

אייל דותן: אז אם אני בא ל"צ'יינג'" ואני מפקיד כסף כדי לשלם לחברת חשמל או לשלם לגוף, זה נקרא שהנפיקו לי אמצעי תשלום?     

לירון מאוטנר לוגסי: אני חושבת שבצד של המשלם זאת לא הנפקה

לירון מאוטנר לוגסי:  אני חושבת שבצד של המוטב זה יכול להיות סליקה

לירון מאוטנר לוגסי:  בגלל שיש פה העברה - - -     

אייל דותן: לא, כי נתת את זה כדוגמא להנפקה

רוני בריזון: לא, לסליקה

רוני בריזון:  לא נכון

לירון מאוטנר לוגסי: לא

לירון מאוטנר לוגסי:  לא, אמרתי שזה יכול להיות בעולם של הנפקה

לירון מאוטנר לוגסי:  של הנפקה של אמצעי תשלום שהוא כן להפקדה של מזומן

לירון מאוטנר לוגסי:  ושיש בצד אחד חשבון תשלום ובצד אחד אין, אז אני אומרת שיש את זה גם בסיטואציה של סליקה

לירון מאוטנר לוגסי:  והסיטואציה של חשבון החשמל, בעיני, זה יותר בעולם של סליקה

אייל דותן: אוקיי

אייל דותן:  תודה על ההבהרה

רוני בריזון: אז עכשיו אני אקריא את סעיף 61, סעיף קטן שהוספנו

רוני בריזון:  בעמוד 70

רוני בריזון:  אז זו התוספת שאנחנו רוצים להוסיף אחרי סעיף קטן (ג), ואני אקריא לאט – "השר, על פי הצעת הרשות או בהתייעצות עמה, ובהתייעצות עם שר המשפטים, והמפקח על נותני שירותים פיננסיים, אותו גוף שמפקח על נותן שירות בנכס פיננסי" – אותו גבול שאנחנו מנסים לשרטט פה, "ובאישור וועדת הכלכלה, יקבע בתקנות סוגי שירותים שלא יכללו בהגדרה "שירותי תשלום" לעניין חוק זה

רוני בריזון: "

רוני בריזון:  זה בעצם הסמכות של השר, התיקון שעשינו באמת בהגדרה של שירותי תשלום, פה הסמכות של השר להתקין את התקנות

רוני בריזון:  המשמעות של זה היא שלמעשה זה מוחרג, לא מוחרג אוטומטית מחוק שירותים פיננסיים מוסדרים, שהיא מפנה להגדרה של שירותי תשלום בחוק זה

איתי עצמון: אז זהו? אלה התיקונים?     

רוני בריזון: לא

רוני בריזון:  לא

רוני בריזון:  אז יש לנו עוד שני, בחוק הזה יש לנו עוד תיקון אחד, בסעיף 81ב

רוני בריזון:  אני כן, אפשר לדלג אליו ואחר כך לחזור לחוק שירותי תשלום, לתיקון העקיף לחוק שירותי תשלום, אולי? או שלפי הסדר, לפי חוק שירותי תשלום

אוהד טל: מה שיהיה הכי מהר, זה מצוין מבחינתנו

רוני בריזון: אוקיי, אני ממהרת

רוני בריזון:  אין בעיה

רוני בריזון:  אין בעיה

רוני בריזון:  אז אני אלך לסעיף 72, לתיקון העקיף לחוק שירותי תשלום, החוק הצרכני

רוני בריזון:  אז כמובן, כמו שאמרנו, זה שירות תשלום

רוני בריזון:  והחוק הצרכני בעניין הזה ממשיך לחול עליו בכל המובנים

רוני בריזון:  אנחנו בעצם מכניסים פה, בנוגע לשירות הזה, את ההסדרה הקיימת של רשות שוק ההון, והמפקח על שירותים פיננסיים מוסדרים, לעניין שירותי התשלום האלו

רוני בריזון:  שהם לא יהיו תחת רישיון של הרשות לניירות ערך

איתי עצמון: באיזה סעיף?     

אוהד טל: טוב, תודה

רוני בריזון: סעיף 72

איתי עצמון: לא, סעיף 72 אני יודע, אבל באיזה סעיף לחוק שירותי תשלום

רוני בריזון: שנייה, רק רגע, אני כבר מגיעה לזה

אוהד טל: חבר הכנסת, אלון שוסטר, מביע את מחאתו ויוצא מהאולם (בהלצה)

רוני בריזון: אוקיי

רוני בריזון:  אז התיקון הראשון הוא (ג) בהגדרת גוף פיננסי מפוקח

רוני בריזון:  עמוד 111

רוני בריזון:  ב-(2) – "פסקה (6) – תימחק, ואחריה יבוא: 

רוני בריזון: " אז (7) זה "חברת תשלומים"

איתי עצמון: כן

רוני בריזון: ו-(8) – בעל רישיון למתן שירות בנכס פיננסי

רוני בריזון:  אוקיי? אנחנו בעצם מכניסים את בעל הרישיון למתן שירות בנכס פיננסי לחוק שירותי תשלום, שיפקח על שירותי התשלום האלה

איתי עצמון: זה לא מה שהיה ונמחק?     

רוני בריזון: זה לא מה שהיה ונמחק

רוני בריזון:  לא

רוני בריזון:  אתה מדבר אולי על רישיון הנפקה שנמחק?     

איתי עצמון: לא, היה כתוב כאן "(8) נותן שירות בנכס פיננסי;"

רוני בריזון: אה, אבל כן, זה תיקון

רוני בריזון:  אז בעל רישיון, "למתן שירות בנכס פיננסי"

איתי עצמון: אוקיי

רוני בריזון: אוקיי

רוני בריזון:  ב-(ט) – בהגדרה "מאסדר", ב-(2) – במקום "ובעל רישיון הנפקה" יבוא "בעל רישיון למתן שירות בנכס פיננסי"

רוני בריזון:  אוקיי? אז אנחנו בעצם מכניסים כמאסדר את רשות שוק ההון, כמאסדר שלהם

רוני בריזון:  לכולם פה יש המון סבלנות, אני יודעת, אני משתדלת למהר

אוהד טל: כן, כן

רוני בריזון: אז יש לנו כאן, בסעיף 41, אז הייתה, נכון? אנחנו הכנסנו את הזהות של המאסדר לעניין שירותי כספומט, אבל מכיוון שהכנסנו את בעל רישיון - - -     

איתי עצמון: רגע, עוד פעם, בסעיף 41 לחוק שירותי תשלום?     

רוני בריזון: אז זה (14) בסעיף 41, נכון?     

איתי עצמון: בעמוד 122

איתי עצמון:  כן

רוני בריזון: אז היה כתוב, הכנסנו בהגדרה "מאסדר" בפסקה (3), אחרי "לעניין בעל רישיון למתן אשראי" יבוא "בעל רישיון למתן שירות בנכס פיננסי", כי הכנסנו את זה בגלל הכספומטים

רוני בריזון:  אבל, עכשיו הגדרנו את זה כבר בסעיף (1)

רוני בריזון:  את בעל רישיון למתן שירות בנכס פיננסי, ולכן, זה יימחק

איתי עצמון: אוקיי

רוני בריזון: (16), בסעיף 43ב, בפסקה (2), התיקון הוא במקום "ובעל רישיון הנפקה" יבוא "ובעל רישיון למתן שירות בנכס פיננסי"

רוני בריזון:  שוב, לעניין החלת מנגנוני העיצומים הכספיים על אותו גוף

רוני בריזון:  עוד תיקון שנעשה בתיקון שנעשה פה בוועדה, (16א), היה כתוב: "אחרי סעיף 43 יבוא: 44א על עיצום כספי לפי סעיף 42(ד) לגבי בעל רישיון למתן שירות בנכס פיננסי

רוני בריזון: "

רוני בריזון:  אנחנו מוסיפים "שאינו נותן שירותי תשלום"

רוני בריזון:  וגם ככה מתקנים בכותרת המשנה – "החלת מנגנון העיצום הכספי על נותן שירות בנכס פיננסי שאינו נותן שירות תשלום"

רוני בריזון:  כי זה, הסעיף הזה נוגע אך ורק לפעילות כספומטים

רוני בריזון:  אוקיי, אז אני רואה שיש עוד, בסעיף (22) "במקום סעיף 53 יבוא – ", נכון היה לנו את סעיף 53, ואז הסיפא שלו אמרה "בסעיף זה – "מאסדר" כהגדרתו בסעיף (1) לחוק, וכן המפקח על נותני שירותים פיננסיים מוסדרים לעניין בעל רישיון למתק שירות בנכס פיננסי; "גוף פיננסי מפוקח" - כהגדרתו בסעיף (1) לחוק וכן בעל רישיון למתן שירות בנכס פיננסי"

רוני בריזון:  זה נדרש שוב, בגלל הכספומטים

איתי עצמון: רגע, תחזרי עוד פעם

איתי עצמון:  בפסקה (22)

רוני בריזון: נכון

איתי עצמון: ובמקום סעיף 53, כדי שנגע מה לכתוב בחוק, מה לעשות?     

רוני בריזון: 100%

רוני בריזון:  כמובן אנחנו נשלח נוסח

איתי עצמון: לא, אבל אני רוצה שהדברים יהיו ברורים גם לוועדה

רוני בריזון: 100%

רוני בריזון:  אז יש "במקום סעיף 53 יבוא – ", נכון? אז אני מדלגת על (א), (ב) ו-(ג)

איתי עצמון: כן

רוני בריזון: ואז היה "בסעיף זה – "מאסדר" כהגדרתו בסעיף (1) לחוק

רוני בריזון: ", כל מה שכבר כתוב, איתי

רוני בריזון:  זה לא, זה כבר כתוב

רוני בריזון:  אנחנו מוחקים את זה בגלל, כן?     

איתי עצמון: אתם מוחקים את (ד) בעצם?     

רוני בריזון: לא

רוני בריזון:  "בסעיף זה"

רוני בריזון:  זה היה (ד) בעצם

רוני בריזון:  זה היה (ג)

קריאה: כן

קריאה:  בתוך (ג) היה "בסעיף זה"

רוני בריזון: בתוך (ג)

רוני בריזון:  מתחיל במילים "בסעיף זה"

קריאה: זה היה צריך להיות סעיף (ד)

רוני בריזון: עמוד 129

איתי עצמון: אוקיי, בנוסח שלפני הוועדה - - -     

רוני בריזון: סליחה, אז כנראה זה נמחק

רוני בריזון:  אז ב-(ד)

איתי עצמון: אוקיי

רוני בריזון: אס בעצם מה שהוקרא – "בסעיף זה – "מאסדר" – כהגדרתו בסעיף (1) לחוק

רוני בריזון: "

איתי עצמון: כן, כן

רוני בריזון: להקריא את זה?     

איתי עצמון: לא, אני אומר - - -     

רוני בריזון: זה נמחק

איתי עצמון: זה נמחק

רוני בריזון: נכון

רוני בריזון:  כי אין צורך, כי הגדרנו כבר בסעיף (1)

איתי עצמון: כן, אוקיי

רוני בריזון: עכשיו, תיקון אחרון

רוני בריזון:  בסעיף 81

איתי עצמון: אנחנו חוזרים לחוק העיקרי

רוני בריזון: נכון

רוני בריזון:  שוב, אנחנו רוצים לקבוע את התקנות האלה לפני יום התחילה, כדי לאפשר לכולם להיערך אליהן, ולדעת לאן, האם אם צריכים להגיש את הבקשה לרישיון או לא

רוני בריזון:  בכל מקרה, חלה עליהם כמובן, גם אם כן צריכים להגיש בקשה לרישיון, אז חלה עליהם, כמובן, הוראת המעבר הארוכה

רוני בריזון:  אז תקנות והוראות ראשונות – סעיף 81

רוני בריזון:  אז הוספנו "תקנות ראשונות לפי סעיפים 3(א)(6)", זה מה שהיה, אז אנחנו מוסיפים "ו-61(ד)", שהם "יובאו לאישור וועדת הכלכלה בתוך עשרה חודשים מיום פרסום חוק זה"

רוני בריזון:  כלומר, גם הם באותו מועד צריכים להגיע לפני הוועדה

רוני בריזון:  גם בנושא, בעצם, תקנות שיקבע השר

איתי עצמון: אבל, בוודאות יהיו תקנות כאלה?     

רוני בריזון: זה תקנות חובה

איתי עצמון: כן, כלומר כבר היום אתם יודעים שיהיו תקנות כאלה

רוני בריזון: נכון

איתי עצמון: אוקיי

אוהד טל: זהו?     

רוני בריזון: סיימתי

אוהד טל: טוב, כן, בבקשה

נורית פלטר: נורית פלטר מבנק ישראל

נורית פלטר:  בסעיף 61(ה), שדיבר עליו יושב ראש הוועדה בתחילת הדיון, לגבי סמכות השר להתקין תקנות

איתי עצמון: כן

נורית פלטר: יש להוריד התייעצות עם הנגיד

אוהד טל: להוריד התייעצות עם הנגיד?     

נורית פלטר: להוריד התייעצות עם הנגיד

נורית פלטר:  אין צורך

אוהד טל: אוקיי, טוב

נורית פלטר: 61(ה), סעיף שמסמיך את השר להתקין תקנות

נורית פלטר:  אנחנו מורידים את ההתייעצות עם הנגיד

אוהד טל: אוקיי

אוהד טל:  רוצה להסביר?      

נורית פלטר: נראה לי שזה די מובן

אוהד טל: מעולה

אוהד טל:  טוב

אוהד טל:  אז אני מבין

אוהד טל:  בנק ישראל גם מנהל דיונים דרך התקשורת, וגם מביע מחאות

אוהד טל:  נפלא

אוהד טל:  בסדר גמור

אוהד טל:  אם כך ההתנהלות אז אני מברך אתכם על כך ומצר על כך גם יחד

נורית פלטר: גם אנחנו

אוהד טל: טוב

אוהד טל:  ובנימה אופטימית זו, חברים - - -     

קריאה: לא הייתי מתקן את זה

קריאה:  זה מהותי, אם צריך את זה אז צריך את זה

אוהד טל: נכון

אוהד טל:  כן

אוהד טל:  טוב, אנחנו, א', אנחנו נשאיר את זה ככה

אוהד טל:  לא, אנחנו נשאיר את הסעיף כפי שאנחנו החלטנו, עם כל הכבוד לבנק ישראל, הוא עוד לא מנהל את הכנסת, למרות שהוא חושב שהוא מנהל את הכנסת, אבל זאת לא המציאות

אוהד טל:  יש לנו עוד דברים נוספים? סיימנו

מיכאל בן דהן: לא, יש את ההערה של חברת "מקס" מתחילת הדיון

אוהד טל: כן, אה, נכון

אוהד טל:  איך שכחנו

אוהד טל:  כן

מיכאל בן דהן: אז אני אגיד בעניין הזה

מיכאל בן דהן:  א', אנחנו מבינים את הצורך של חברות תשלומים לשמור כספים בגוף מנהל, ולגבי הפעילות היום באופן ספציפי, אנחנו חושבים שזה כן, לא צריך להיכנס לרשימה של גוף מנהל באופן כללי, זה לא משהו שצריך להיות יחד עם שאר הגופים

מיכאל בן דהן:  ובגלל זה אנחנו חושבים, מציעים לייחד סעיף ספציפי שיאפשר את הפעילות שקיימת היום

מיכאל בן דהן:  ואני אקריא גם, אני אסביר באיזה אופן

מיכאל בן דהן:  בעצם, התיקון שאנחנו מציעים לא פוגע בפעילות שקיימת היום

מיכאל בן דהן:  היא תאפשר לחברות תשלומים לשמור כספים אצל נותן שירותים בעל חשיבות יציבותית

מיכאל בן דהן:  אבל, כן תהיה סמכות לרשות לניירות ערך לקבוע תנאים לגבי האופן שבו שומרים בנותן שירותים בעל חשיבות יציבותית

מיכאל בן דהן:  והאפשרות לשמור אצל נותן שירותי תשלום בעל חשיבות יציבותית, לא ייכנס לתוקף עד שלא ייקבעו התנאים האלה על ידי הרשות לנייר ערך

עמיר פרץ: מיכאל, אתה יכול להסביר מה אמרת עכשיו?     

מיכאל בן דהן: גם פורום מחוללי תחרות וגם חברי, נציגי חברות כרטיסי האשראי, הם ביקשו, יש הגדרת גוף מנהל

מיכאל בן דהן:  גוף מנהל זה הגופים שבהם ניתן לשמור את כספי הלקוחות על ידי חברת תשלומים

מיכאל בן דהן:  הגופים שמנויים הם הגופים, הם בנקים או בנקים זרים, גם בנק הדואר

מיכאל בן דהן:  אני לא אעבור עכשיו על כל הדברים

מיכאל בן דהן:  והם ביקשו גם נותן שירותי תשלום בעל חשיבות יציבותית, כלומר, חברות תשלומים בעלות חשיבות יציבותית שהן מפוקחות על ידי בנק ישראל

מיכאל בן דהן:  ביקשו גם להיכנס לתוך הרשימה הזאת

מיכאל בן דהן:  עכשיו, אני, חשבנו על ההערה הזאת, ויש לנו הצעה שלדעתנו מאפשרת את שמירת כספי הלקוחות בגוף מנהל שהוא אינו בנק

מיכאל בן דהן:  אבל, בתנאים מסוימים שתקבע רשות לניירות ערך וחברות התשלומים, לעניין שמירת הכספים בגופים שהם אינם בנקים

קריאה: אתה מאפשר לישראכרט בעצם לקחת - - -     

קריאה: לא, לא, לא

אורית זוארץ: זה לא פיקדונות

אורית זוארץ:  זה כספים של כרטיסים נטענים, עלינו אנחנו מדברים כרגע, כאשר מי שנותן את הכסף הוא מנהל חשבון תשלום

מיכאל בן דהן: גוף מנהל זה גוף שבו חברת תשלומים רשאית לשמור את כספי הלקוחות

מיכאל בן דהן:  כלומר - - -     

קריאה: לצורך מתן פעולת תשלום

מיכאל בן דהן: לצורך שירותי התשלום שהיא נותנת, וודאי

מיכאל בן דהן:  יש, סעיף 24 מדבר על האופן שבו מתנהלת שמירה והגנה על כספי לקוחות

מיכאל בן דהן:  24(א) מדבר על "חברת תשלומים תשמור על כספים שהתקבלו מלקוחותיה או עבורם לצורך מתן שירותי תשלום בחשבון ייעודי לטובת לקוחותיה אצל גוף מנהל"

מיכאל בן דהן:  אוקיי? באופן נפרד מחשבונות שבהם מוחזקים כספי החברה ונכסיה

מיכאל בן דהן:  זה החובות שחלות היום

מיכאל בן דהן:  היום גופים מנהלים מוגדרים, אני אקריא את זה – גוף מנהל מוגדר באופן הבא:          אלה הגופים שרשאים היום לנהל את כספי הלקוחות של חברות התשלומים

מיכאל בן דהן:  עכשיו, הבקשה של חברות כרטיסי האשראי הייתה שיתאפשר גם לשמור כספים אצלן

מיכאל בן דהן:  עכשיו, אנחנו, ההצעה שלנו באה ואומרת, הגופים האלה הם לא בנקים, ולכן הם לא ייכנסו להגדרה של גוף מנהל, אבל כן תתאפשר הפעילות הזאת של שמירת כספים של חברות תשלומים בתנאים שתקבע הרשות לניירות ערך

ענת סביצקי ביינהורן: מה קורה עד שרשות ניירות ערך - - -     

מיכאל בן דהן: רגע, רגע

מיכאל בן דהן:  אני עוד לא נכנסתי, התיקון הוא לסעיף 24

מיכאל בן דהן:  זו הטכניקה

מיכאל בן דהן:  אני אקריא את זה - - -     

אייל דותן: תוכל אבל להסביר, למעשה זה כל נאמן

אייל דותן:  גם אם אני נאמן, אני עורך דין, אני מחזיק כספים בנאמנות, אז גם אני? המשותף לכל הגופים בגוף מנהל, זה שיש להם שירותי קסטודי

מיכאל בן דהן: אז אני אסביר

מיכאל בן דהן:  א', אנחנו לא אומרים למי יש שירות ולמי אין, ואם יש גופים שמאפשרים להם לקבל את כספי הלקוחות, לשמור את כספי הלקוחות של חברות תשלומים, ואין להם את השירות המתאים להעניק לחברות האלה, כמובן שהדבר לא יקרה

מיכאל בן דהן:  זה דבר ראשון

מיכאל בן דהן:  דבר שני, אנחנו לא מדברים על כל נאמן, אנחנו מדברים רק על בעל רישיון נותן שירותי תשלום יציבותי

מיכאל בן דהן:  מי שקיבל רישיון מהפיקוח על הבנקים לעסוק בשירותי תשלום

אייל דותן: כן, אבל הם לא, הם לא מנהלים, תסביר איך זה עובד, כי הם לא מנהלים חשבון של קסטודי

אייל דותן:  הרי כל הרעיון של מנהל, מה זה בנק? או בנק הדואר? או נותן שירותי פיקדון ואשראי? זה מי שיכול להחזיק כספים

אייל דותן:  ברור שיכולה להיות חברה מנהלת, או חברת נאמנות, שגם חברת נאמנות, כשנותנת שירות נאמנות, היא מחזיקה את הכספים בחשבון בנק

אייל דותן:  או, למשל, בתי השקעות

אייל דותן:  בתי השקעות, אם אתה מפקיד אצלם כספים, עדיין את הכספים הם מפקידים בחשבון בנק

אייל דותן:  צריך קסטודי

מיכאל בן דהן: אז אחד התנאים שאנחנו קובעים זה שהם יהיו צריכים להפקיד את הכספים בסופו של דבר בגוף מנהל

מיכאל בן דהן:  זה לעניין - - -     

אייל דותן: אני רוצה רק להבין

אייל דותן:  כי אנחנו - - -     

מיכאל בן דהן: אז אני אומר, מבחינת - - -     

רועי פולקמן: אולי רק לנסות להבין שגם אני הבנתי

רועי פולקמן:  ראיתי נייר - - -     

קריאה: הוא יסביר הכל, ואז אתה תבין

מיכאל בן דהן: הפעילות שתוארה פה ספציפית, זו פעילות של "פרי-פייד"

מיכאל בן דהן:  הם מנהלים "פרי-פייד", עבור חברות תשלומים אחרות

מיכאל בן דהן:  ההפקדה של הכספים לא נעשית שקל לשקל

מיכאל בן דהן:  כלומר, לא כל פעם שלקוח רוצה להפקיד כספים ב"פרי-פייד", עובר כסף מחברת תשלומים אל הגוף, אל נותן שירותי תשלום בעל חשיבות יציבותית

מיכאל בן דהן:  הוא מעביר כספים תחילת יום ואז משתמש בדבר הזה כדי להתאים את כספי הלקוחות של אותה חברת תשלומים

מיכאל בן דהן:  במקרה הזה, נשמרים כספי לקוחות של חברת התשלומים אצל נותן שירותי התשלום בעל חשיבות יציבותית

מיכאל בן דהן:  כלומר, לפי 24(א) הוא צריך להיות אחד מהגופים שאצלו זה - - -     

אייל דותן: חשבון בנק שהם פותחים

מיכאל בן דהן: חשבון בנק הוא כמובן, שבסופו של דבר, כל הכספים במערכת הפיננסית, באופן אלקטרוני, מוחזקים בחשבון זהב של חברי זהב, שהיום הם בנקים

מיכאל בן דהן:  זה כמובן

מיכאל בן דהן:  זה ברור

רועי פולקמן: אני רק אגיד, להבנתי, זה מה שקיים גם היום

רועי פולקמן:  הרי, גם היום היה כאן מכתב שהועבר, היה כאן "פינ-טק" בשם נימה

רועי פולקמן:  שגם היום עובד ככה

רועי פולקמן:  אז כל הרצון היה להמשיך עם זה, זה לא משנה את המצב הקיים, רק מתאים - - -     

קריאה: זה משפיע על המצב הקיים

רועי פולקמן: זה משמר את המצב הקיים

רועי פולקמן:  זה עובד לפי אותם נהלים שקיימים היום

אייל דותן: לדעתי בלבול בין נאמנות לבין קסטודי

אייל דותן:  אבל בסדר

מיכאל בן דהן: אני אשמח להקריא

אוהד טל: בבקשה

מיכאל בן דהן: אז כמו שתיארתי מקודם, דבר ראשון, אנחנו מאפשרים דרך נוספת לשמור את כספי הלקוחות, וזה אצל בעל רישיון נותן שירותי תשלום בעל חשיבות יציבותית, או תאגיד הנשלט על ידו

מיכאל בן דהן:  אני מזכיר שהפיקוח על הבנקים הוא פיקוח קבוצתי

מיכאל בן דהן:  כלומר, גם הקבוצה, תאגידי בנק שנשלטים על ידי בעל הרישיון, מפוקחים על ידי הפיקוח על הבנקים

מיכאל בן דהן:  בהיקף שנקבע על ידי מאסדר (חברת התשלומים) בהתאם לתכליות שקבע

מיכאל בן דהן:  הרעיון פה הוא בעצם לבוא ולהגיד שזה לא גוף מנהל רגיל

מיכאל בן דהן:  הוא לא עושה את זה באיזה היקפים שרוצים

מיכאל בן דהן:  אלא, רשות לניירות ערך צריכה לקבוע הוראות לעניין זה

מיכאל בן דהן:  והסיפא מדברת על האופן שבו בעל רישיון שומר את הכספים, וזה חייב להיות אצל גוף מנהל

מיכאל בן דהן:  כלומר, בנק או בנק זר וכל מי שנמצא תחת ההגדרה

ענת סביצקי ביינהורן: אני יכולה להגיב?     

אוהד טל: כן, בבקשה

ענת סביצקי ביינהורן: אז קודם כל, תודה רבה

ענת סביצקי ביינהורן:  רק שאלה קטנה, מה קורה עד שהרשות לניירות ערך יקבעו את התקנות?     

מיכאל בן דהן: אז לא ניתן לשמור את הכספים אצל נותן שירותי תשלום בעל חשיבות יציבותית

ענת סביצקי ביינהורן: לא ניתן? אז מה יהיה?     

מיכאל בן דהן: יהיה שנה לקביעת ההוראות על ידי הרשות לניירות ערך

קריאה: יש זמן עד שהחוק נכנס לתוקף

מיכאל בן דהן: את רוצה להגיד על זה, אורית?     

אורית שרייבר: סעיף 24(ז) קובע שאילו הוראות חובה

אורית שרייבר:  לכן הרשות לניירות ערך צריכים להתייחס גם לסיטואציה הזאת

אורית שרייבר:  חייבים שיהיו הוראות כדי שאפשר יהיה לשמור את הכספים בגוף מנהל מהסוג הזה, כי הרשות צריכה לקבוע את השיעור שמותר

אורית שרייבר:  אנחנו רק אומרים שזה הוראות חובה

מיכאל בן דהן: אני יכול להמשיך? אני אגיד, יש עוד תיקון בסעיף (ב)

מיכאל בן דהן:  סעיף (ב) מדבר על הליכי חדלות פירעון, ונוגע בעצם להפרדה בין הכספים של החברה לבין הכספים של הלקוחות

מיכאל בן דהן:  אז פה צריך להוסיף באמצע, לגבי, אני אקריא מההתחלה – "כספים שהתקבלו מלקוחותיה של חברת תשלומים או בעבורם לצורך מתן שירותי תשלום, המוחזקים או המושקעים בחשבון ייעודי כאמור

מיכאל בן דהן: " ופה השינוי

מיכאל בן דהן:  במקום "בסעיף קטן (א)", ייכתב "בסעיפים קטנים (א) ו-(א3)"

מיכאל בן דהן:  כלומר, אנחנו, גם את דרך שמירת כספי הלקוחות של (א3) אנחנו מעניקים להם כמובן את ההגנה

מיכאל בן דהן:  בסדר? אני יכול להמשיך? אותו דבר גם בסעיף קטן (ו)

מיכאל בן דהן:  גם פה זה לעניין ההחרגה מסעיף 21(ב) לחוק הבנקאות (רישוי)

מיכאל בן דהן:  גם פה "לא יראו בקבלת כספים מלקוחותיה של חברת תשלומים או בעבורם לצורך מתן שירותי תשלום ושמירתם בחשבון ייעודי כאמור

מיכאל בן דהן: ", במקום "בסעיף קטן (א)" יהיה כתוב "בסעיפים קטנים (א) ו-(3)"

אוהד טל: כן

מיכאל בן דהן: אז אלה הסעיפים בסעיף 24

מיכאל בן דהן:  חוץ מזה, יש גם תיקון קטן בסעיף 66 – תיקון חוק הבנקאות (רישוי), שבעצם מוסיף עוד עיסוק מותר לאותן חברות שאמרנו עכשיו שאפשרנו את שמירת הכספים אצלן

אוהד טל: כן

איתי עצמון: באיזה סעיף?     

מיכאל בן דהן: ב-66

איתי עצמון: כן

מיכאל בן דהן: ב-36יד – עיסוקים מותרים לבעל רישיון נותן שירותי תשלום יציבותי

איתי עצמון: אוקיי

מיכאל בן דהן: אז ב-36יד(א) יבוא "(1)(א) – קבלת כספים של חברת תשלומים כאמור בסעיף 24(א3) בחוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלום"

נורית פלטר: לא, לא

נורית פלטר:  לא בכדי כתבנו את זה (5א)

נורית פלטר:  (5א) צריך להיכלל באישור של המקפח

קריאה: צריך גם הוראות של הרשות לניירות ערך, גם עיסוק של המפקח על הבנק, בשביל סוג הפעילות שהיום אנחנו עושים

אורית זוארץ: אנחנו מדברים על פעילות קיימת שלנו

אורית זוארץ:  אני אוריד את זה קצת כדי להסביר על מה מדבור

אורית זוארץ:  כרטיסים נטענים, היום שמקבלים ככרטיסי "גיפט-כארד" לחג, אז הרבה פעמים מי שעומד מאחורי הדבר הזה הוא מי שיוגדר כנותן שירותי תשלום

אורית זוארץ:  והיום אנחנו עושים את זה וזאת פעילות בסיסית אצלנו

אורית זוארץ:  ומחר אנחנו נידרש גם להוראות של הרשות לניירות ערך עבור אותו גוף, וגם לאישור של המפקח על הבנקים, לפעילות קיימת שלנו

אילנית מדמוני: לא

אילנית מדמוני:  קודם כל, אני אגיד ככה

אילנית מדמוני:  אני חושבת שכן ראוי, אם מסדירים את העיסוקים המותרים של חברה בעלת שירותים יציבותיים, אולי את עושה את זה היום, אבל אולי חברה אחרת לא עושה

אילנית מדמוני:  ראוי להסדיר את זה

אילנית מדמוני:  לא אכנס לגופו של עניין מי עושה מה ואיך

אילנית מדמוני:  מצד אחד אנחנו אומרים שהפעילות, הרשות לניירות ערך מפקחת על הגופים שהיא מפקחת עליהם

אילנית מדמוני:  היא צריכה להגדיר להם מה מותר ומה אסור

אילנית מדמוני:  והגופים שמפוקחים על ידי הפיקוח על הבנקים צריכים להגדיר מה מותר ומה אסור

אילנית מדמוני:  זה לא שאת מקבלת את האישור גם מפה וגם מפה, אלא נכון לפעילות מסוימת, בסוף, לאותו שיתוף פעולה, צריך שני רגולטורים

אילנית מדמוני:  כל אחד יקבל את האישור מהרגולטור שלו

אילנית מדמוני:  אילנית מדמוני, אגב

מיכאל בן דהן: אני, בהתאם להערה של בנק ישראל, ב-36יד, זה יהיה (5א) - "קבלת כספים של חברת תשלומים כאמור בסעיף 24(א3) בחוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלום"

מיכאל בן דהן:  אני מזכיר, זה סעיף שמגדיר את העיסוקים המותרים, וזה מכניס את זה כעיסוק מותר של חברת תשלומים בעלת חשיבות יציבותית

מיכאל בן דהן:  הרישיון לנותן לשירותי תשלום יציבותי

מיכאל בן דהן:  זהו

אוהד טל: זהו? אתה לא רוצה לתת עוד איזה רגולציה? משהו? בואו נוסיף

אוהד טל:  טוב, אוקיי

אוהד טל:  אם כך, חברים וחברות יקרים, בשעה טובה ומוצלחת סיימנו את דיוני הוועדה על החוק

אוהד טל:  המפגש הבא שלנו יתקיים ביום חמישי בשעה 12:30 באולם הזה

אוהד טל:  מה שיהיה במפגש זה דיון הסתייגויות והצבעות

אוהד טל:  בסדר? כן, אנחנו לא פותחים את הדיון מחדש, שיהיה ברור לכולם

אוהד טל:  אין יותר דיונים מחדש, לא על תווי השי, לא חברת "גמא", אפילו לא על הריביות של בנק ישראל

אוהד טל:  אין שום סיכוי שיהיה דיון מחודש

נורית פלטר: אז אולי אני יכולה משפט אחרון?     

אוהד טל: אני ממש מתקשה להכריע במה אני אענה על זה

אוהד טל:  טוב, נו, בסדר

נורית פלטר: טוב, אז אני רוצה לומר לפרוטוקול

נורית פלטר:  היועצים שלך כבר הסבירו לנו שמבנה הארץ ותושביה מצדיקים אמצעי תחרות שונים

נורית פלטר:  אבל, האם סביר שכל גורמי המקצוע חכמים יותר מהמומחים באיחוד האירופי, באנגליה, באוסטרליה, שכן רואים סיכון לכספי הלקוחות וחשש יציבותי? האם המשק הישראלי וכלכלתו דומות לכלכלות נכשלות במדינות אפריקה, ולכן אנחנו מרגישים חובה, אדוני, לחזור ולהתריע מהסיכונים, ונפעל בכלים שלנו להזהיר את הציבור

נורית פלטר:  אנחנו עומדים לרשותך, ככל ותרצה, להכניס נושאים נוספים

נורית פלטר:  ואנחנו עומדים על כך שתושמט החובה להתייעץ עם הנגיד, שכן תחושתנו שהדבר נועד להיות עלה תאנה ותו לא

אוהד טל: אוקיי

אוהד טל:  בסדר גמור

אוהד טל:  ההצהרה לפרוטוקול נאמרה

אוהד טל:  הנוסח על הסתייגויות, כן, טוב

אוהד טל:  בסדר, אני חושב שאין צורך להתייחס יותר, אנחנו כבר התייחסנו מספיק

אוהד טל:  נוסח הסתייגויות יועבר בהקדם

אוהד טל:  אני מודה לכולם, לילה טוב, הישיבה נעולה