ועדת המדע והטכנולוגיה, כנסת 25, פרוטוקול מספר 17, 2023-06-15 00:00

איימן עודה: המיתולוגי, כשכולם משתנים והוא לא משתנה

אחמד שיח' מוחמד: אהלן וסהלן בבית שלכם, אגודת הגליל

אחמד שיח' מוחמד:  אנחנו נתחיל עם סבב היכרות קטן, כל אחד יציג את השם שלו, התפקיד שלו ואחר כך אנחנו נתחיל במפגש והצגה של ד"ר נאדר מסאלחה ואחר כך נדבר על הפרויקטים שלנו

אחמד שיח' מוחמד:  יהיה לנו עוד חצי שעה לדיון, שאלות ותשובות ונסיים בסיור קטן, כמה שאפשר, אם יהיה לנו את הזמן, במעבדות שלנו, לראות את התשתית, לראות את הצרכים שלנו, צרכים פיזיים, אם זה במכשור, אם זה בבניין, אם זה בכוח אדם, נדבר על הכול

אחמד שיח' מוחמד:  אנחנו פה כדי לדון איך אפשר לקדם כלכלה בחברה הערבית, פיתוח כלכלי בחברה הערבית ולעזור בפיתוח כלכלי כללי במדינת ישראל

אחמד שיח' מוחמד:       (סבב היכרות)

אחמד שיח' מוחמד: אז אנחנו נעבור להצגה של העשייה שלנו

אחמד שיח' מוחמד:  איימן, אתה רוצה להגיד משהו?      

איימן עודה: לא, אנחנו באנו להתרשם, ללמוד, לשאול מה אפשר לעזור

אחמד שיח' מוחמד: ואני אתן כמה מילים למנכ"ל עיריית שפרעם שהוא התומך העיקרי שלנו

עומר מלק: בוקר טוב לכולם, ברוכים הבאים, יושב הראש וחברי ועדת המדע בכנסת, נציגי משרדי הממשלה, מכובדים, נציגי אגודת הגליל, מו"פ אגודת הגליל

עומר מלק:  זה משמח אותנו ויום כיף שלנו בשפרעם שאנחנו נארח אתכם על נושא כל כך חשוב לליבנו

עומר מלק:  אני מבין שהיום אתם הואלתם ללמוד על המו"פ הזה, לראות מה עושה המו"פ, אני כמעט בטוח שאתם תתרשמו ותצאו בהתרשמות שזה אחד המקומות הכי חשובים שצריך לעזור להם ולקדם אותם על מנת לפתח גם את החברה הערבית וגם את האזור ובין היתר גם את עיריית שפרעם שהמו"פ נמצא בתוכם

עומר מלק:  אז אני מודה לכם שבחרתם לבוא למקום הזה לראות ולהתרשם ואני כמעט בטוח שתראו דברים שיפתיעו אתכם לטובה

עומר מלק:  זה אחת

עומר מלק:       שתיים, אנחנו בעיריית שפרעם רואים במרכז הזה אחד המרכזים שאנחנו גאים שהוא בשפרעם

עומר מלק:  הוא נותן שירותים לאזור, לחברה הערבית, אבל לראות מו"פ כזה, חוקרים ועבודה מדעית אקדמאית בצורה שיכול כל מוסד אקדמי להתגאות בה ונמצא בשפרעם, עם מיטב החוקרים, מאז הוקם בעבר בשפרעם, ב-1994, אני חושב שזה משהו שצריך לקדם ולעזור ואנחנו כעיריית שפרעם, אני באתי עם גזבר העירייה, אני בשם עיריית שפרעם ובשם ראש העיר שלא יכול היה להגיע, אבל עיריית שפרעם, למרות שאנחנו רשות מקומית ערבית ואנחנו יודעים, חברי הכנסת, בוודאי איימן ויאסר יודעים את המשברים הכלכליים או הפיננסיים, החולשה הכלכלית של הרשויות המקומיות, אבל מהכסף שיש לנו, לא הרבה כסף, אנחנו מוצאים לנכון להעניק תמיכה, מדי שנה אנחנו עוזרים למו"פ בתמיכה כספית מכספי עיריית שפרעם בראייה שהמו"פ הזה צריך לעזור ולסייע לו והוא חשוב לנו

עומר מלק:       אני מקווה שהראייה הזאת היא גם כן ראייה אזורית, זאת אומרת היישובים מסביב, אני לא יודע איך אפשר לפתח את זה, אבל גם לקבל תמיכה מרשויות מקומיות נוספות כמו שעושה עיריית שפרעם

עומר מלק:  אנחנו לא רק תומכים, אנחנו נהנים, זאת אומרת עיריית שפרעם בקשר מתמיד עם המו"פ ואני שמח שב-94' אני הייתי הראשון שביקש ממני אז ראש העיר הקודם, אבו חאתם ז"ל, הייתי מנכ"ל העירייה והוא הזמין אותי אז ואמר לי שצריך לקום בשפרעם משהו חשוב ושהוא מבקש שאני אתפנה ואסייע למרכז הזה, הוא רוצה להגיש לו כל סיוע ואז היו ד"ר חאתם ועם הצוות הנפלא - - -     

איימן עודה: אני הופתעתי שהוא דיבר על 43 שנים

עומר מלק: לא, בשפרעם אני מדבר

עומר מלק:  הוא מדבר מאז הוקם, העמותה עברה לשפרעם ב-93'-94', ואני שמח ואני גאה שהייתה לי תרומה קטנה בהובלה הזאת ובקידום הנושא הזה

עומר מלק:  היום אנחנו בעיריית שפרעם ביחד עם ידידי אחמד אנחנו מקדמים את הרחבת המבנה שייתן יותר מענה

עומר מלק:  בשל ריבוי והתרחבות הפעילות, גם המדעית וגם החקר וגם החינוכית, אז אני נותן להם את המשאבים, את האולמות, את מה שיש לי בשפרעם לעזור להם לקיים כל מיני פעילויות כי המקום הזה לא יכול להכיל את כל הפעילות הענפה והרחבה שלהם

עומר מלק:  אז אנחנו מקדמים ביחד עוד בנייה, קומה או שתיים, על מנת שהמקום הזה יעמוד בציפיות וייתן מענה לצרכים המתבקשים ממנו

עומר מלק:       אנחנו כעיריית שפרעם נהנים מהמו"פ הזה בכמה נושאים, גם בנושאי החינוך גם בנושאי כלכלה וגם בנושאי איכות סביבה ואני לא אספר את כל הדברים שאנחנו עושים איתם, אבל אני אגיד דבר אחד, ללמדכם כמה המו"פ הזה עובד בצורה גם מדעית וגם קהילתית וגם איכות סביבה

עומר מלק:  הגשנו לפני שלוש וחצי שנים קול קורא לאיחוד האירופי, היערכות לשינויים אקלימיים

עומר מלק:  מי כמוכם יודע מה עובר על העולם שלנו במשבר האקלים

עומר מלק:  אנחנו כעיריית שפרעם, זה היה משהו ייחודי, הגשנו קול קורא לאיחוד האירופי, זכינו בכמעט מיליון יורו יחד עם אגודת הגליל שהוא הגוף המדעי, יחד עם מעטפת אקדמאית של אוניברסיטת חיפה ואנחנו מקדמים בשפרעם, העיר שפרעם מקדמת היערכות לשינויי אקלים, העצמת הקהילה המקומית, פעילות העירייה, ועדת תכנון ובנייה, ארגונים מקומיים, כל מיני פונקציות קהילתיות להיערכות לשינויי אקלים והנושא הזה כבר הוטמע בתודעה שלנו בעירייה ואנחנו גם בקשר עם עיריות אחרות שמקדמות דברים כאלה כמו עיריית כפר סבא למשל

עומר מלק:  זו טעימה אחת ממה שהמו"פ הזה יכול לעשות בשפרעם

עומר מלק:       אז אני שמח שאתם כאן, אני מקווה שיהיה לכם יום מעניין, מהנה, רחוק מהוויכוחים של הכנסת

עומר מלק:  זה נוח להיות כאן, לא בכנסת, כי אנחנו לפעמים מרחמים עליכם עם כל הוויכוח בכנסת, להתרשם ולמצוא את הדרך לעזור

עומר מלק:  אני חושב שמקום כזה צריך לקדם, קידום המקום הזה או קידום פרויקט כזה או מיזם כזה יכול לקדם ראייה גם של החברה הערבית שזקוקה לקידום בתחום הכלכלי, בתחום המדעי, בתחום המחקר ובתחום החברתי, וכולכם יודעים מה עובר על החברה הערבית, ואני חושב שחשוב לקדם את החברה הזאת, לשלב אותה גם בעשייה הכלכלית, החברתית, המחקרית, החינוכית של האזור

עומר מלק:  וגם בראייה אזורית, אם אנחנו מקדמים יישוב כמו שפרעם או סכנין או מכסור, גם אפשר את קרית אתא, אנחנו מסתכלים על הנושא הזה בראייה אזורית

עומר מלק:  אז אהלן וסהלן, ברוכים הבאים

עומר מלק:  אני מאוד מקווה שמהביקור המבורך הזה שלכם ייצא משהו מתוק גם לשפרעם, גם למו"פ וגם לאזור

עומר מלק:  אהלן וסהלן

איימן עודה: תודה רבה

נואף מסאלחה: שלום לכולם

נואף מסאלחה:  אבו שפיק, אני רוצה להודות לך ולעיריית שפרעם על התמיכה שאתם נותנים

נואף מסאלחה:  זה לא רק פרויקט אחד, זה יותר מפרויקט אחד

עומר מלק: אני נתתי טעימה

נואף מסאלחה: כן, אני גם אציג טעימות מהפרויקטים שיש לנו

נואף מסאלחה:  זה חשוב מאוד הקשר שלנו עם העירייה כי אנחנו לוקחים את שפרעם כמודל למימוש התוצאות של המחקר שלנו עם עירייה כמו שפרעם וזה מודל לחיקוי למקומות אחרים

נואף מסאלחה:  הקשר הזה מאוד חשוב גם למחקר וגם להתפתחות קדימה

נואף מסאלחה:       המו"פ הוקם בתמיכה של משרד המדע ב-95', יש לנו חסות אקדמית של אוניברסיטת חיפה

נואף מסאלחה:  המו"פ מורכב משלוש קומות, קומה אחת זו איפה שאנחנו יושבים, קומה אמצעית זה בעיקר משרדים והנהלה ובקומה הרביעית יש לנו שבע מעבדות מחקר, גם ביולוגיה

אחמד שיח' מוחמד: אבל הוא התחיל ממבנה שכור, לפני הבניין הזה, צריך לדבר על ההיסטוריה

נואף מסאלחה: כן, זה פרי של האקזיט של אחת החברות, סינטק, שיצאה ממו"פ אגודת הגליל ואז היה לנו כסף ובנינו את המעבדות

נואף מסאלחה:  המעבדות מצוידות בציוד טוב מאוד על מנת שנוכל לעשות מחקר ברמה מדעית טובה מאוד

נואף מסאלחה:  אנחנו מפרסמים בז'ורנלים מספר אחת בתחום שאנחנו עוסקים בו

נואף מסאלחה:       המטרות העיקריות של העבודה של המו"פ היא, אחת, זה קידום מדע וטכנולוגיה למתן מענה לבעיות באזור שלנו, לאוכלוסייה

נואף מסאלחה:  זה עיקר עבודת המחקר שלנו

נואף מסאלחה:  גם עידוד יזמות טכנולוגית והובלת צמיחה כלכלית באזור, הצמחת דור חדש של מדענים, וגם תוסיף על זה, כמו שהזכיר אחמד, החזרת מדענים מחו"ל, הרבה מדענים שעושים פוסט בחו"ל ולא חוזרים

נואף מסאלחה:  אז זה מקום גם במטרה להחזיר מדענים ערבים שקשה להם להיקלט באוניברסיטאות ובמכוני מחקר אחרים, זה מקום טוב לצמוח בו

נואף מסאלחה:      קידום צדק סביבתי עבור האוכלוסייה הערבית

נואף מסאלחה:  יש הרבה סוגיות שקשורות בבעיות סביבתיות, אוכלוסייה שאין לה מענה ואין לה גישה איך לטפל בבעיה, אז יש לנו את החלק הזה, קידום הצדק הסביבתי

נואף מסאלחה:  צמצום פערים בריאותיים בין החברה היהודית לחברה הערבית

נואף מסאלחה:  זאת המטרה הראשונה שהייתה למו"פ אגודת הגליל מאז שהוקמה

נואף מסאלחה:  חקר וניטור של התופעות והתנאים החברתיים, הכלכליים, דמוגרפיים בריאותיים ואקלים של החברה הערבית

נואף מסאלחה:  אחמד ידבר בהמשך על המחקר החברתי שאנחנו עושים

נואף מסאלחה:  ובסופו של דבר הובלת תכניות התערבות מבוססת ידע ומחקר

נואף מסאלחה:  גם אחמד בטח יזכיר את תכניות ההתערבות שאגודת הגליל הובילה

נואף מסאלחה:       תחומי העיסוק העיקריים זה מחקר מדעי יישומי, זה מה שאנחנו עושים במעבדות שלנו, יזמות וחדשנות טכנולוגית, הזכות לבריאות, מחקר חברתי יישומי, חינוך מדעי וצדק סביבתי

נואף מסאלחה:  אלה תחומי העיסוק העיקריים שאנחנו עוסקים בהם

נואף מסאלחה:  מכלל הנושאים והמחקרים שיש לנו זה היסטוריה של מחקר, זה לא בשנה או שנתיים, זה היסטוריה של כמה שנים והרבה פרויקטים והרבה מחקרים בתחום של פיתוח טכנולוגי, בטיפול בשפכים, טיפול במפגעי ריח, פסולת אורגנית, קרקעות מזוהמות

נואף מסאלחה:  אני לא אפרט את כל הנושאים

נואף מסאלחה:       עוד נושא מאוד חזק שאנחנו עוסקים בו זה כלכלה מעגלית, הפקת חומרים בעלי ערך, אם זה משפכים, ממזונות או מצמחי מרפא

נואף מסאלחה:  ביו אנרגיה, דשנים, כל מה שקשור לכלכלה מעגלית

נואף מסאלחה:      ועוד נושא שהוא, לדעתי, אחד הנושאים הבוערים שרשויות מקומיות סובלות ממנו וגם האוכלוסייה זה עניין של פינוי פסולת עירונית וגם חקלאית

נואף מסאלחה:  אלה שני נושאים שממש מדברים לאנשים

נואף מסאלחה:  לדעתי, תקן אותי, אבו שפיק, התשלום הכי גדול שאתם משלמים זה עבור פסולת, נכון?      

עומר מלק: זה כל שנה עולה

נואף מסאלחה: וכל שנה עולה

יאסר חוג'יראת: זה הנושא שהכי בוער ונושא שבעצם משפחות הפשע רוצות להשתלט עליו

נואף מסאלחה: לך יש חסינות, לנו אין חסינות

קריאה: זו ההזדמנות, נאדר, גם לציין שזכית לאחרונה במחקר

נואף מסאלחה: אני אזכיר את זה, זה קשור לתחום של מפגעי ריח

נואף מסאלחה:  אני אדבר על זה בהמשך, זה פרויקט מאוד חשוב

נואף מסאלחה:  וגם העניין של פליטות גזי חממה ובתי גידול לחים, זה גם נושא שקשור איכשהו לשינויי קלים וקרן תדבר עליו בהמשך

נואף מסאלחה:       אני בחרתי טעימות ממחקרים, אני לא אציג את כל המחקרים, אבל חלק מהמחקרים שרצים עכשיו, בחרתי להתחיל עם הפרויקט במימון האיחוד האירופי, הורייזן, פרויקט ענק, 28 שותפים מאירופה, השותפים מישראל הם מקורות, אגודת הגליל וחברת אגרובקס, שהיא סטרטאפ של המו"פ של אגודת הגליל

נואף מסאלחה:  זה התחיל מגרנטים שקיבלנו מהם במימון גם של משרד המדע וגם רשות המים שתמכו בפרויקט הזה וכמובן החדשנות ממקורות, אגרוטק, הם תמכו ואנחנו עובדים ביחד

נואף מסאלחה:      הרעיון התחיל מקשר שלנו עם התעשייה, בעיקר בטיפול בשפכים אגרו תעשייתיים שאין להם מענה ויש בעיות בחלק הזה

נואף מסאלחה:  לדוגמה טיפול אנארובי לייצור גז ויש הרבה בעיות

נואף מסאלחה:  אחת הבעיות היא איך להחזיק חיידקים או מיקרואורגניזמים בתוך מתקנים וריכוזים גבוהים והייתה בעיה מאוד רצינית

נואף מסאלחה:  אז הקמנו חברת סטרטאפ שהיא מתבססת על עבודת מאסטר שעשיתי אותה כאן, איך לקחת את החיידקים, לרכז אותם בריכוזים מאוד גבוהים ולשים אותם בתוך המתקן ואז אני יכול להזרים שפכים, הם יידעו לטפל בשפכים קשים

נואף מסאלחה:       בהמשך התברר לנו שאנחנו יכולים להשתמש גם בשפכים קלים ושם עיקר ההשקעה, שפכים ביתיים, ואז הקמנו הרבה מתקנים

נואף מסאלחה:  בנוסף למעבדות שיש לנו יש לנו בשטח אתרי מט"שים, אתרי טיפול בשפכים, ואנחנו מבצעים את הניסויים שלנו שם

יאסר חוג'יראת: על פסולת ביתית?      

נואף מסאלחה: זה שפכים ביתיים

נואף מסאלחה:  יש לנו אתר בכרמיאל משותף עם מקורות שאנחנו מבצעים ניסויים, יש לנו מתקן בנפח של ארבעה קוב, 25 קוב, עוד מתקן במנדא, זה היה במימון של רשות המים, פרויקט אחד גדול, ויש עוד מתקן אחד של 25 קוב בכרמיאל ויש אחד בשפדן, אתר של השפדן, שמנסים טכנולוגיה מתקדמת לטיפול בשפכים עד לרמה של להפיק שפכים ברמה טובה מאוד בעלויות אנרגטיות קטנות

מטי צרפתי הרכבי: בטיהור שלישוני?      

נואף מסאלחה: כן, במתקן הזה זה שלישוני

מטי צרפתי הרכבי: ואתם מזינים את זה בבוצה או בשפכים גולמיים?      

נואף מסאלחה: זה שפכים גולמיים, עוברים סינון ראשוני והעיקרון של זה הוא במקום להשתמש בחמצון, בתהליכים ארוביים, אלא בתהליכים אנארוביים ולהפיק אנרגיה מזה

נואף מסאלחה:  בהמשך קיבלנו את פרויקט הגדול של האיחוד האירופי, כל שותף עובד על משהו אחר

נואף מסאלחה:  יש בעיה באזור הצפון, זה שפכים של בתי בד לדוגמה, שמזרימים אותם באופן לא חוקי לשפכים הביתיים וזה פוגע בכל העבודה של המט"ש

נואף מסאלחה:  אז עלה רעיון, נשים את המתקן שלנו, אז הוא יידע לגלח את הפיקים, לייצר אנרגיה ובמקביל אחד השותפים, יש לו טכנולוגיה איך להפיק ולהוציא חומרים בעלי ערך ממי העקר והשאר הולך לחלק שלנו ואנחנו מטפלים בזה

נואף מסאלחה:  הפרויקט עדיין רץ ומקווים ליישם את הטכנולוגיה בהמשך

נואף מסאלחה:       אני אתן את זכות הדיבור לקרן

קרן ינוקה גולוב: אני חוקרת מיקרוביולוגיה סביבתית

קרן ינוקה גולוב:  מה שאני חוקרת זה איך חיידקים ומיקרואורגניזמים מתנהגים בתת הקרקע

קרן ינוקה גולוב:  זה שמזין לנו את הקרקע, מה שמניע את כל החומרים שאנחנו ניזונים מהם, וחיות וצמחים

קרן ינוקה גולוב:  מה שמעניין זה שלחיידקים יש הרבה מאוד אינטראקציות, הם יכולים לדבר בצורה כימית מטבולית גם עם עצמם, גם עם צמחים וגם עם עוד יצורים בסביבתם, כך שהאינטראקציות יכולות להיות מאוד מיטביות ולעזור ולאזן את כל המערך האקולוגי, אבל מצד שני זה יכול גם להזיק

קרן ינוקה גולוב:       המחקר הזה מדבר על איך צמחים פולשים יוצרים אינטראקציות עם החיידקים באזור השורשים שלהם ואיך כל אלה תורמים לפליטות גזי חממה באזורים של בתי גידול לחים, למשל בגדות נחלים

קרן ינוקה גולוב:  זה פרויקט שמומן לאחרונה על ידי משרד המדע

קרן ינוקה גולוב:  אנחנו נעשה הרבה מאוד עבודה גם בשטח וגם בניסויים וננסה להבין מה הקשר ואיך צמחים פולשים כי זה משהו שבאמת הדיווחים עולים ועולים על הקשר בין צמחים פולשים לפליטות גזי חממה

נואף מסאלחה: תודה, קרן

נואף מסאלחה:  עוד דוגמה של פרויקט אחר, כיתי בראנסי תדבר

כיתי בראנסי כרכבי: הנושא השני שאני אדבר עליו זה מימון של פסולת אורגנית

כיתי בראנסי כרכבי:  יש פה פרויקט לדוגמה ממה שאנחנו עושים, הפרויקט נקרא דיקוסט, שזה - - - זאת אומרת שבפרויקט הזה מנסים ליישם טיפול של קומפוסטציה בפסולת האורגנית, קומפוסטציה מבוזרת, מה זאת אומרת קומפוסטציה מבוזרת? כלומר כל הגישה היא שונה, במקום לרכז את הטיפול בפסולת באתרים שהם מרוחקים, שהם מתמלאים בפסולת שהיא לא מופרדת הם אומרים בואו נעשה את הטיפול בקרבת מקום ייצור הפסולת

כיתי בראנסי כרכבי:  זו המשמעות של קומפוסטציה מבוזרת

כיתי בראנסי כרכבי:       המימון הוא מהאיחוד האירופאי, אבל מה שאתם רואים פה זה פסולת שאם אנחנו מגדירים אותה זו פסולת אורגנית שבתהליכים ארוביים היא יכולה להוות דשן ואז הקונספט הוא לקחת את הדשן שמיוצר בדרכי פלא של הטבע וליישם אותו בחקלאות אורבנית סביב הערים היותר קטנות

כיתי בראנסי כרכבי:  הקונספט הוא ליישם את התהליך של הטיפול המבוזר בערים קטנות דוגמת שפרעם ובזה יש לנו גם שיתוף עם עיריית שפרעם

כיתי בראנסי כרכבי:  למזלנו אנחנו לא עושים את הטיפול הזה אמיתי בשטח

כיתי בראנסי כרכבי:      אנשי הממשק היו בשבדיה בשבוע שעבר וראו את החלום

כיתי בראנסי כרכבי:  אנחנו רוצים לתת מרשם לחלום הזה, איך ניתן ליישם את החלום של הפרדה והפקה של דשן טבעי, אבל אנחנו אומרים לאט לאט חבר'ה, אנחנו לא רוצים ליישם בלי ללמוד את השטח

כיתי בראנסי כרכבי:  בפרויקט הזה יש שותפים, איטליה, ספרד, ירדן, שהם עושים קומפוסטציה ביתית בתוך הבתים, קומפוסטציה קהילתית ואנחנו אמרנו שהתפקיד של מו"פ אגודת הגליל במחקר הזה הוא לקבל את זה - - - כלומר אני רוצה לתת לכם מרשם איך ניתן לשעתק בצורה מוצלחת את הניסיון של האתרים של הפיילוט במקום כמו שפרעם

כיתי בראנסי כרכבי:  אז אני חייבת להתייחס לאוכלוסייה, להיבטים החברתיים, להיבטים הכלכליים, להיבטים הלוגיסטיים, לרגולציה, אם יש לנו חוקים ואיך להתחיל עם הדבר הזה

כיתי בראנסי כרכבי:       אז אנחנו מנהלים את הפסולת האורגנית ובונים מודל שיש בו ניתוח של עלות-תועלת לתרחישים שונים של איך ניתן ליישם בצורה מיטבית את הניהול של הפסולת האורגנית בשפרעם ואני רוצה רק להתייחס לתוצאה אחת חשובה

כיתי בראנסי כרכבי:  מצאנו, כמו שאתם רואים פה שבעיר כמו שפרעם יש ציר מרכזי מסחרי שאפשר בקלות יחסית לאסוף את הפסולת של הירקנים, של המסעדות, בציר המרכזי, והם אלה שלאורך הציר הזה מייצרים את הכמויות הכי גדולות

כיתי בראנסי כרכבי:  אז במקום לבוא ולהגיד קחו קומפוסטרים, תתחילו ליישם בבתים, ג'וקים, צפיפות, ריחות, אין מספיק כסף לעשות את הדבר הזה, אנחנו נותנים כלים ומדריך ויש לנו תכנית עסקית שאנחנו יושבים עם עיריית שפרעם ואומרים להם: אלה הדברים שאתם צריכים ליישם על מנת לקבל בפועל תועלת כלכלית שתהיה לאורך זמן

מטי צרפתי הרכבי: אתם מציבים קומפוסטרים או שאתם אוספים את הפסולת האורגנית?      

כיתי בראנסי כרכבי: אנחנו לא עושים כלום, אנחנו עובדים על יבש, אנחנו אומרים מה כדאי לעשות

מטי צרפתי הרכבי: לא, הרעיון

מטי צרפתי הרכבי:  מה הרעיון?      

כיתי בראנסי כרכבי: הרעיון הוא ליישם קומפוסטרים במקום קרוב לתחנת מעבר מסוימת בעיר שפרעם וכמה מקומות קהילתיים

כיתי בראנסי כרכבי:  אנחנו בודקים את התנאים של השטח, רואים איפה יש מקומות פחות צפופים שאפשר להציב פלוס להתרכז במגזר העסקי כי אנחנו חושבים שאם מתרכזים ביצרנים הכי גדולים אנחנו מפיקים תוצאות הכי גדולות מבחינת יעילות כלכלית

מטי צרפתי הרכבי: ומה הערך המוסף למזהמים, הם ישלמו פחות פינוי אשפה או דברים כאלה? יהיה להם אפקט כלכלי?      

כיתי בראנסי כרכבי: בטח

כיתי בראנסי כרכבי:  אני לא מתייחסת למודל, אבל יש מודל כלכלי שבסוף אנחנו רוצים לצמצם את העלויות והזיהום של תהליך השינוע שהוא הכי יקר, לשנע את הפסולת שלנו לאתרים מרוחקים

מטי צרפתי הרכבי: אבל למה זה ישתלם לירקן? זה ישתלם לירקן כי הוא ישלם פחות פינוי אשפה?      

כיתי בראנסי כרכבי: אני אגיד לך, בשפרעם הירקנים מפנים בעצמם את הפסולת שלהם

כיתי בראנסי כרכבי:  יש ירקנים שמפנים בעצמם כי הרוטציות לא מספיקות להם

כיתי בראנסי כרכבי:  חוץ מזה אנחנו גם מתייחסים למגדלי צאן נגיד ואומרים שיש מקום להאכיל את הצאן, לא צריך לקנות

כיתי בראנסי כרכבי:  אז אנחנו מסתכלים באופן כללי על מקום מסוים ומתכננים עבורו איך לנהל בצורה טובה את הפסולת האורגנית של העיר

כיתי בראנסי כרכבי:  אנחנו נותנים תרחישים שונים ועלות-תועלת וכל אחד יעשה את החישובים שלו

נואף מסאלחה: תודה, כיתי

נואף מסאלחה:  בהזדמנות, בסיור אפשר לשאול אותה

נואף מסאלחה:  המודל הוא מעניין, אבל אם ניתן לכיתי היא לא תסיים היום

נואף מסאלחה:      אני עובר עכשיו לעוד פרויקט מעניין שד"ר מנאל מנהלת, מימון USA

נואף מסאלחה:  בבקשה, מנאל

מנאל חאג' זארובי: נדבר על שפכי בתי בד

מנאל חאג' זארובי:  תקופת המסיק, אנחנו כולנו מחכים לעונה הזאת, אנחנו רוצים להפיק שמן זית, בנוסף לזה אנחנו גם מפיקים פסולות, פסולת נוזלית ופסולת מוצקה

מנאל חאג' זארובי:  הפסולת הנוזלית, שקוראים לה עקר, או פסולת מוצקה שזה גפת

מנאל חאג' זארובי:  ברוב בתי הבד, שכמעט 80% מהם הם בצפון, הם עובדים בצורה תלת פאזית, זאת אומרת אנחנו מכניסים זיתים ואנחנו מייצרים שלושה תוצרים, שמן זית, עקר וגפת

מנאל חאג' זארובי:  פסולת אלו של הזיתים מאוד מזהמים את הסביבה ואנחנו משליכים אותם לסביבה, הם מכילים חומרים אורגנים הטרוגניים שהם באמת חומרים שיכולים לזהם את מי התהום וגם את הצמחים

מנאל חאג' זארובי:      בדקנו את החומרים ואמרנו מה יש בתוכם כדי לנצל אותם ולהפוך את שפכי בתי הבד ממטרד למשאב

מנאל חאג' זארובי:  מצאנו שהחומרים האלה שהם נמצאים בתוך מוהל הזיתים או מי עקר הם חומרים שהם אנטי אוקסידנטים, אנטי מיקרוביאלי ואנטי פונדאי

מנאל חאג' זארובי:  לקחנו אותם, יש בהם חומרים שקוראים להם פנולים, שהם באמת אנטי אוקסידנטים אפילו יותר חזקים מוויטמין סי

מנאל חאג' זארובי:  אז הנה יש לנו מקום שאפשר לייצר ממנו ולהפיק ממנו פסולת שאנחנו רוצים להשליך אותה והיא מזהמת את הסביבה, אז במקום לזהם אנחנו מפיקים חומרים מחומר גלם חינם, אנטי אוקסידנטים במקום ויטמין סי שנמצא בתפוזים ולימונים וכל מיני דברים כאלה

מנאל חאג' זארובי:  אלה חומרים בעלי ערך טוב

מנאל חאג' זארובי:       בנוסף לאנטי האוקסידנטים האלה אנחנו בדקנו ומצאנו שבענף הלול יש את המחלה שקוראים לה קוקסידיוזיס, הם טפילים שפוגעים בבעלי חיים כמו אפרוחים וגם בעלי חיים אחרים

מנאל חאג' זארובי:  בדקנו את התכולה של החומרים שנמצאים במי עקר, האם היא פוגעת, האם היא מטפלת, האם היא מונעת את המחלה הזאת ויצא שכן

מנאל חאג' זארובי:  אז נכתב פטנט בעניין הזה, אנחנו מנסים ליישם אותו עם חברות גדולות

מנאל חאג' זארובי:       בסוף גם בדקנו אם החומרים האלה בתוך מי העקר יכולים להחליף את כל משחות ההגנה לעור מקרני השמש

מנאל חאג' זארובי:  מצאנו שיש את החומרים הטבעיים בתוך מי עקר שהם פוטנציאל גדול להחליף את משחות ההגנה שמכילות חומרים סינתטיים שכל שנה ה-FDA מוריד חלק מהם כי הם פוגעים בגוף, כי הם מתנהגים כדמוי הורמונים

מנאל חאג' זארובי:  זה מה שאנחנו עושים או מנסים לעשות עם מוהל הזיתים שיוצא כפסולת

מנאל חאג' זארובי:  בקשר לגפת, הפסולת המוצקה, אנחנו מנסים להפוך אותה מפסולת, כי יש בה את התכנים להפוך אותו לחומר מסנן, פילטר, שמנקה את המים עם הדחות כבדות

מנאל חאג' זארובי:  בדקנו והתגובות והתוצאות חיוביות

מנאל חאג' זארובי:  אז בסופו של דבר מזהם סביבתי, הופכים אותו לתוצר חיוני ומקווים שאנחנו נתקדם

יאסר חוג'יראת: להפוך זבל לכסף

נואף מסאלחה: מכיוון שהתחייבתי לנדים לדבר, זה פרויקט שאוטוטו מתחיל שזכינו בו לאחרונה בקול קורא של משרד החקלאות, איך לנצל את הזבל של הלולים על מנת להקטין את המפגעים של הריח ופליטות האמוניה

נואף מסאלחה:  זה בקשר לכלכלה מעגלית, יש לנו שותפים ממכון וולקני ואנחנו ביחד מטפלים בחלק הזה

נואף מסאלחה:       אני אדבר באופן כללי, מהמו"פ יצאו בערך שמונה חברות הזנק, אחת מהן שעשינו אקזיט, חברת סינטק שעכשיו נסחרת בבורסה

נואף מסאלחה:  מהאקזיט בנינו את הקומה השנייה, קומת המעבדות

נואף מסאלחה:  זה סיפור הצלחה שאנחנו תמיד מציגים אותו

נואף מסאלחה:  יש לנו חברת אגרוביקס שעדיין לא עשתה את האקזיט אבל היא מנהלת כמה פרויקטים בתחום של הטיפול בשפכים

נואף מסאלחה:       עכשיו אני אתן זכות הדיבור לעולא שתדבר על המיזם החדש של אגודת הגליל

נואף מסאלחה:  בבקשה, עולא

עולא בקר: שלום לכולם, אני עולא בקר ואני המנהלת הכללית של פרויקט טכנולוגיית סינטק שהוא בעצם מיועד לקידום יזמות טכנולוגית בקרב מדענים ומדעניות בעיקר מהאוכלוסייה הערבית שנמצאים בשלבים מוקדמים של רעיונות טכנולוגיים

עולא בקר:  מה זה אומר? זה אומר שאנחנו עוזרים להם לתרגם את הרעיונות שלהם לכדי סטרטאפ והאינסנט שלנו בסינטק זה להצמיח חברות מהאוכלוסייה הערבית בראשות וניהול מדענים ומדעניות ערבים

עולא בקר:       זה התחיל לפני שנה וחצי כשקיבלתי טלפון מאחמד

עולא בקר:  אני עצמי יזמית בתחום הטכנולוגי, מנכ"לית חברה לפיתוח תרופות, מדענית פלוס תואר שני במינהל עסקים כך שאנחנו ידענו לשלב את התחום של המדע והביזנס

עולא בקר:  ובאמת הפעילות של סינטק קצת שונה בכל הנוף הטבעי של אגודת הגליל כי אנחנו מתעסקים בקידום עסקים, בקידום יזמות, בקידום מיזמים ובפחות במחקר יישומי

עולא בקר:       זה התחיל בזכייה של אגודת הגליל במכרז של - - - הזרוע האחראית על פרויקט של המזרח התיכון ששייכת לשגרירות בארה"ב ומשם התחלנו את המחזור הראשון שלנו שהיה מין פיילוט

עולא בקר:  היו לנו 12 מדענים שהתחילו את הרעיונות שלהם, סיימנו עם שבעה וכמובן שקיימנו את ערב הדמו שכולם הציגו את המיזמים שלהם

עולא בקר:  אחד מהם המשיך לפגישות המשך עם קרנות כשבזמן הזה אנחנו מלווים כל הזמן

עולא בקר:  במחזור השני שאוטוטו, וכולכם מוזמנים ב-21 לחודש להגיע לדמו דיי, יש לנו את המחזור השני שמסיים

עולא בקר:  תוך כדי המחזור הראשון למדנו והפקנו לקחים, כך שבמחזור הנוכחי יש לנו חברה אחת שקיבלה תמיכה של הרשות לחדשנות, שזה תמיכה של 4

עולא בקר: 5 מיליון שקל, ויש לנו עוד חברה שהגשנו למענקי תמיכה

עולא בקר:      חשוב לי להדגיש שהמטרה שלנו זה לא חינוך ליזמות, זה לבוא ללמוד להקים עסק בתחום שאנחנו מבינים איך להקים אותו, להצמיח אותו וגם ללוות אותו בהמשך על מנת שהוא יוכל לגייס את הגיוס הראשון והשני ויצמח

עולא בקר:  המטרה שלנו, שמאגודת הגליל יצמחו חברות שיצליחו, יגייסו וגם יגיעו לשוק

מטי צרפתי הרכבי: אבל מה המוצר של המחזור, זה ביזנס פלאן או שזה כבר פיילוטים של יישום?      

עולא בקר: הערך המוסף שלנו שיש לנו מעבדות

מטי צרפתי הרכבי: אז זה גם וגם? בסוף הוא גם מכין ביזנס פלאן?      

עולא בקר: בוודאי

עולא בקר:  תהליך האקסלרציה שהיזמים עוברים פה, בערבית אומרים מנהלים מתעל עד ראסה, מהשלב של הרעיון עד השלב של איך אני עושה פיץ' מול משקיעים וזה תהליך, זה תהליך של 16 מפגשים רשמיים ועוד אין ספור של זומים ומפגשים א-פורמליים, וביקורי שטח כמובן והיכרות עם התעשייה

עולא בקר:  באגודת הגליל יש רשת נטוורקינג ענפה, בכל תחום שביקשנו מצאנו מענה וחיבורים

עולא בקר:  אחמד פה, ייאמר לזכותו, עשה לנו המון המון קישורים מבחינת נטוורקינג והיכרויות

עולא בקר:       אני שמחה לציין ולהדגיש ולהגיד שלאור ההצלחה שלנו בשני המחזורים זכינו במכרז של הרשות לחדשנות ואנחנו מפעילים מחזור שלישי, התחלנו לגייס למחזור השלישי של סינטק ובמחזור הזה יש לנו המון שותפים עסקיים שבחנו וראו את ההצלחות שהיו בשני המחזורים הראשונים

עולא בקר:  חלק מהם הם ביקשו להיות שותפים, חלק מהם אנחנו פנינו אקטיבית, אבל יש לנו כיום שותפים עסקיים פיננסיים אסטרטגיים מכל הקשת הרחבה, גם מהמדע, גם מהביזנס, גם מהקרנות, ידענו לשלב ואנחנו עדיין פתוחים כמובן לקבל עוד ועוד שותפים כל עוד אנחנו יכולים כמה שיותר לקדם את המדענים והמדעניות שלנו לקבל את מה שצריך, את השוויון וההזדמנויות להיות יזמים

עולא בקר:      שאלו אותי לפני יומיים בפאנל מה ההבדל בין יזם ערבי ליהודי, אמרתי להם שאין הבדל, אין לנו ערך מוסף, זה לא שאנחנו עכשיו יזמים יותר טובים, פשוט אין לנו הזדמנויות שוות

עולא בקר:  מה שאנחנו מנסים פה לעשות זה להנגיש את זה לפחות במיקרוקוסמוס שלנו שזה המדע

מטי צרפתי הרכבי: וקרנות הון סיכון מתעניינות ביזמים מהחברה הערבית או שזה לא מעניין אותם, מי שמגיש הם בוחנים?      

עולא בקר: מבחן התוצאה זה מבחן ההשקעה

עולא בקר:  בינתיים אנחנו לא רואים יותר מדי השקעות באוכלוסייה הערבית, לא רק במדע אלא בכל התחומים

סלעית לב: אני רוצה להתייחס לנושא של הקרן

סלעית לב:  הקול קורא האחרון שזכו בו גם בנושא של האקסלרטורים וגם מרכזי חדשנות, הקמנו בעצם גם מועדון אנג'לים שכל המטרה שלו זה להשקיע מכיוון שזה איזשהו צורך מאוד משמעותי שראינו גם בקרן, שכל המטרה שלה זה להשקיע אך ורק במיזמים מהחברה הערבית

מטי צרפתי הרכבי: מה שאמרתי כאן ליושב ראש, שזה אולי משהו שהוועדה יכולה לתת איזה שהיא האצה לחשיפה של יזמות בחברה הערבית אל מול קרנות הון סיכון ולנסות בקשרים ובחיבורים, אפשר לחשוב על משהו רעיוני ואז דרך מטרייה של ועדת המדע של הכנסת לעזור בחשיפה

מטי צרפתי הרכבי:  הרי מה העניין? העניין הוא ליצור את הדיאלוג

מטי צרפתי הרכבי:  זה משהו שכשאני לאורך כל הדרך אני שואלת את עצמי מה אנחנו יכולים כוועדת מדע של הכנסת לסייע, כי יש את משרדי הממשלה, אבל אני חושב שהתפקיד שלנו זה יותר להרים

עמרי: שרית, שאלה

עמרי:  המיזם של האנג'לים זה בשיתוף עם מועדון האנג'לים של - - -      

שרית ברנד-קליבנסקי: הם זכו

עולא בקר: אני לא אכביד עליכם, אבל אנחנו תמיד מלמדים את היזמים שלנו בסוף כל מצגת מה הקריאה לפעולה שלנו

עולא בקר:  החלום שלנו, שאדוני מנכ"ל העירייה, אז הקריאה לפעולה שלנו בסינטק, אנחנו רוצים לבנות עוד קומה

עולא בקר:  החזון שלנו להיות וון סטופ שופ לכל היזמים

איימן עודה: בקשה פשוטה

עולא בקר: למה? כי אנחנו רוצים קומה שתהיה מרכז חדשנות ויזמות לכל אזור הצפון, לכל המדענים, לא רק למדענים ומדעניות, שזה יהיה יותר - - -     

עומר מלק: עכשיו נדבר על הנושא הזה

עולא בקר:  זה החזון, אנחנו רוצים להיות וון סטופ שופ לכל היזמים

עומר מלק: אני אומר בשם עיריית שפרעם, אנחנו מגויסים לקידום ה – בכל התחומים, לפי האפשרויות שלנו בוודאי, גם מורלית וגם כלכלית כמה שאנחנו נוכל מגויסים

נואף מסאלחה: תודה רבה, עולא, נשאיר משהו לדיון אחר כך

נואף מסאלחה:  אני אתן את זכות הדיבור לעביר, שהיא מצוות ההנהלה של הפרק החינוכי באגודת הגליל

נואף מסאלחה:  עביר בקרוב תהיה מועמדת לדוקטורט והכוונה שלנו והתקווה שלנו שהיא תסיים דוקטורט ותחזור להיות חוקרת בתחום של החינוך

נואף מסאלחה:  בבקשה

עביר שחאדה: שלום לכולם

עביר שחאדה:  אגודת הגליל כבר שנים רבות פועלת בתחום החינוך אבל בצורה רשמית הקמנו מרכז לחינוך מדעי לפני שלוש שנים, שזה היה חלק מפרויקט שממומן על ידי האיחוד האירופאי והקמנו פה מרכז שאנחנו מארחים סטודנטים, תלמידים, מורים מכל השכבות, בכל הנושאים המדעיים, שהם באים אלינו

עביר שחאדה:  המטרה העיקרית שלנו היא לקדם מצוינות מדעית, חינוך מדעי, בחברה הערבית

עביר שחאדה:       איך אנחנו עושים את זה? כל מיני חוגים

עביר שחאדה:  אנחנו מפתחים תכניות לימודיות שזה משהו שמנהל המרכז ד"ר סארי עאסלה וגם פרופ' מוחמד חוג'יראת, שהם חלק מהמרכז, שהם בעיקר עובדים על זה, לפתח תכניות לימודיות בתחומים מדעיים וסביבתיים שונים

עביר שחאדה:  רק עכשיו סיימנו את הפרויקט שדיברתי עליו, שקשור למגוון ביולוגי ביי דיוורסיטי שזה גם כמובן לכל הנושא של משבר האקלים וכל הנושאים הסביבתיים

עביר שחאדה:      אנחנו גם עכשיו זכינו במחקר חדש מטעם משרד האנרגיה, אנחנו מפתחים תכניות לימודים בתחום אנרגיה מתחדשת, התייעלות, חיסכון באנרגיה לתלמידי חטיבת ביניים באוכלוסייה הערבית

עביר שחאדה:  כמובן יש לנו כנס שנתי למורי המדעים בכל החברה בנוסף להשתלמויות למורים סטודנטים מאוניברסיטאות ומכללות שונות בארץ וגם תלמידי בתי ספר מכל השכבות, שאנחנו בונים להם תכנית ייחודית שמתאימה להם

עביר שחאדה:      יש גם את השקופית של התמונות שאני רק רוצה לדבר קצת על התחנות

עביר שחאדה:  הקמנו כמה תחנות, אנחנו מקווים עכשיו שזה יגדל ויהיה לנו מוזיאון מדעי בגליל, אבל כרגע יש לנו כמה תחנות, כל אחת בתחום שונה, ואנחנו דרך התחנות מלמדים את התלמידים ועושים כמה ניסויים ביחד

עביר שחאדה:  יש לנו את התחנה שאנחנו רואים למעלה, זו של יצירת גז מיתן מביומסה, מפסולת אורגנית

עביר שחאדה:  התלמידים מתלהבים מהתחנה הזאת

עביר שחאדה:  יש לנו את הקומפוסטור, יש לנו הידרולוגיה, הידרופוניקה

מטי צרפתי הרכבי: אתם ספק מוכר במערכת גפ"ן?      

עביר שחאדה: כן, יש לנו עכשיו חמש תכניות בגפ"ן

עביר שחאדה:  רק בשנה שעברה עבדנו עם יותר מ-25 בתי ספר מהאזור וגם מקווים שזה יהיה בפריסה ארצית כמה שאפשר

נואף מסאלחה: ועוד דבר, עכשיו אנחנו במשא ומתן, בונים תכנית גדולה איך להגדיל את החלק הבריאותי עם עוד גוף עסקי באזור

יהודית דסקלו: תרשה לי להוסיף בעניין הזה

יהודית דסקלו:  אני משוועת, הייתי פה לפני הקורונה, יעידו אחרים, וחיפשתי אז מקומות השמה לתלמידי התיכון, תלמידים שלומדים במגמות ביולוגיה ועושים מחקר יישומי

יהודית דסקלו:  לא נפגשנו, זה עוד לא היה קיים, אבל בפירוש יש מעבדות סטודנטים, ציוד ראיתי שיש מתקדם מאוד, זה המקום, כי יש פה בסביבה הרבה מאוד בתי ספר עם מגמת ביוטכנולוגיה, זו מגמה שהיא דוחפת קדימה את התלמידים

יהודית דסקלו:  גם בשפרעם יש לנו כמובן ואני מאוד מאוד אשמח שזה יהיה מרכז ביוטכנולוגי שנוכל ליישם את הניסויים שיש פה בשפע וכל דבר כולל אנרגיה חלופית שאנחנו יש לנו אפילו ספרים, רק לתרגם אותם לערבית, הכול בנוי

נואף מסאלחה: תודה

נואף מסאלחה:  עכשיו אני עובר לחלק התחומים העיקריים בעבודה של אגודת הגליל

נואף מסאלחה:  אני אתן את זכות הדיבור לאחמד

אחמד בדראן: אני אציג את החלק החברתי של העשייה שלנו, שיש לנו המון המון עשייה בתחום הבריאות, שמשרד הבריאות תמך בכל הנושא הבריאותי בכלל החברה הערבית מהדרום, בכפרים הבלתי מוכרים ועד הצפון

אחמד בדראן:  אנחנו מנסים לקדם תכניות בריאות יומיות ואני אדבר על תכנית הבריאות לצמצום פערים בין ערבים ליהודים

אחמד בדראן:  אנחנו עבדנו קשה על התכנית, היינו בעיצוב התכנית, דחפנו לבנות את התכנית, הכול התבסס על מחקר סביבתי בריאותי המקיף ביותר שנעשה בארץ על החברה הערבית

אחמד בדראן:       את תוצאות המחקר העברנו למשרד הבריאות, אגף לתכנון אסטרטגי, מנהלת מחוז, גרוטו אז היה בזמנו והתחלנו לבנות תכנית לצמצום פערים בין ערבים ויהודים והצלחנו לבנות תכנית שתקצובה היה 1

אחמד בדראן: 1 מיליארד שקל

אחמד בדראן:  בעיצוב תכנית 550 הנושא של הבריאות לא היה ב-922, לא התייחסו אליו

אחמד בדראן:  התחלתי לדבר עם - - - הוא לא ידע על התכנית, הצלחנו להכניס את התכנית לתכנית הכללית של 550 וככה זה התחיל, תקצבו את זה -650 מיליון שקל ואנחנו מתחילים, או הממשלה מתחילה עכשיו ליישם את התכנית

אחמד בדראן:      המודל שהצגנו והכנסנו לתוך התכנית הוא המודל של יחידות לבריאות הציבור ביישובים הערביים

אחמד בדראן:  הנושא הזה מאוד חשוב, הקשר של משרד הבריאות מגיע עד הנפה ומעבר לנפה זה נחתך, אין קשר לרשות, והרעיון שלנו שלמדנו אותו בארה"ב, באירופה, בקנדה בעיקר, שבונים יחידה לבריאות הציבור בגישה הוליסטית רחבה

אחמד בדראן:  אנחנו לא מדברים רק על תחלואה, אלא מדברים על מניעת תחלואה, על עידוד לאורח חיים בריא, על המון דברים

אחמד בדראן:  אני לא רוצה להתרחב ולדבר כל הזמן על הנושא הזה, אני אוכל להרחיב ולדבר כל היום

אחמד בדראן:       הובלנו פורום שותפות בין ערבים ויהודים בנושא הבריאות

אחמד בדראן:  הקמנו פורום בצפון לקידום בריאות בשותפות עם שתיל, עם ארגונים מהחברה היהודית, אנחנו עדיין מקדמים את הנושא הזה

אחמד בדראן:       קידום אורח חיים בריא ביישובים ערביים, אנחנו נכנסים ליישובים ערביים ומייעצים להם בנושא של בניית תכנון אסטרטגי ולדבר על הנושא של תכנון אסטרטגי בריאותי

אחמד בדראן:  העיר היחידה בישראל שיש לה תכנון אסטרטגי בריאותי היא אום אל פחם

אחמד בדראן:  עשינו את זה עכשיו

איימן עודה: מה זאת אומרת? מה הם עושים?      

אחמד בדראן: זו תכנית שכוללת מגוון רחב של התערבות של השלטון המקומי בכל מחלקות השלטון המקומי, איך לשפר את המצב הבריאותי של האוכלוסייה הערבית

אחמד בדראן:  קודם כל מתחילים עם פרופיל בריאותי ליישוב

אחמד בדראן:  אף ראש רשות לא מכיר את הפרופיל הבריאותי של התושבים שלו, ומתחילים עם תכניות התערבות בהתאם לצרכים של כל יישוב ויישוב ומלווים אותם למשך חמש שנים

אחמד בדראן:       הצלחנו גם להכניס את זה לתוך תכנית הבריאות הממשלתית, צמצום פערים, ואנחנו מתחילים להתקשר עם עוד יישובים כדי להכניס את הרעיון הזה ולבנות תכנית אסטרטגית שמאחדת בין כל מחלקות הרשות, אם זה תכנון, חינוך, בריאות, סביבה, כל הנושאים, שיעבדו ביחד כדי לבנות מודל כדי להביא לאורח חיים יותר טוב לתושבים

אחמד בדראן:       יש לנו את הנושא של מחקרים וסקרים, אדבר על זה בשקף הבא, ויש לנו הכשרות והשתלמויות לאנשי מקצוע בבריאות שאנחנו עושים

אחמד בדראן:  ד"ר מוחמד חטיב שהוא מנהל את המכון, הוא מלמד היום, הוא לא נמצא פה, אבל התבקשתי לדבר בשמו

אחמד בדראן:  יש לנו המון עבודה בהדרכות לאנשי מקצוע בתחום הבריאות כדי לעודד אותם להביא בריאות טובה יותר לתושבים

חאלד חיגאזי: דרך אגב, יש בתי ספר, לפחות אצלנו במחוז שיש להם את תכנית קידום אורח חיים בריא והם מקבלים גם תקציבים וגם רמות של מקדמי בריאות

חאלד חיגאזי:  אפשר גם לחבר

מטי צרפתי הרכבי: נושא שמעניין אותי, כי הייתי ראש רשות, אחת התכניות האסטרטגיות הייתה בריאות בגיל השלישי, האם בתכנית הלאומית יש טיפול נקודתי לגיל השלישי?      

אחמד בדראן: כן, היא מתייחסת גם לגיל השלישי

אחמד בדראן:  לתכנית הבריאות הממשלתית יש מגוון של תחומים, בריאות האישה, בריאות הילד, בריאות הנפש, עישון, דברים כאלה ומשם זה מתפרס ומתרחב לנושאים כמו קשישים, גיל הזהב, אפשר לשלב אותו בכל התכניות

אחמד בדראן:       אני עובר לעשייה של המרכז, כרגע אנחנו עוסקים בנושא מאוד חשוב שכל ישראל מדברת עליו, המעבר לבריאות דיגיטלית

אחמד בדראן:  כל המערך של מערך הבריאות עובר בשנים האחרונות לבריאות דיגיטלית

אחמד בדראן:  עכשיו אנחנו זכינו בקול קורא של המכון הלאומי לחקר שירותי בריאות, וזה לא המחקר הראשון, יש עוד מחקרים בנושא הזה ומנסים לפתח אסטרטגיה לחברה הערבית, כמה זה מקובל, מה הם החסמים, צריך להתאים, התאמה תרבותית, דברים כאלה, שמתוך זה אנחנו בונים נייר מדיניות והמלצות למשרד הבריאות איך ליישם תכנית מעבר של בריאות דיגיטלית בתוך החברה הערבית

איימן עודה: יש נייר עמדה מוכן בנושא הזה?      

אחמד בדראן: לא, אנחנו בתחילת המחקר, הבנות יש לנו, עדיין לא סיימנו

אחמד בדראן:  תוך שנה יהיו לנו תוצאות, אנחנו יורדים לשטח, מראיינים אנשים, מגוון רחב של קבוצות גיל, ידע, אוספים ידע ומנתחים את זה ומשתמשים במודל UTAUT שזה בודק את מידת המקובלות של טכנולוגיה חדשה בתחום מסוים

איימן עודה: זה ייקח שנה?      

אחמד בדראן: ייקח שנה

איימן עודה: אם יש קווים כלליים אני אשמח מאוד לקבל אותם כמה שיותר מוקדם

איימן עודה:  אני חושב שבתוך הממשלה המשוגעת הזו שר הבריאות משה ארבל, יש בו ממד אזרחי שאפשר לקדם דרכו

איימן עודה:  אז אם אפשר כמה שיותר מהר ואנחנו נדאג להיאבק למען זה

אחמד בדראן: נהיה בקשר בנושא הזה

איימן עודה: בשמחה

אחמד בדראן: יש לנו את הנזק הקולטרלי של קורונה

אחמד בדראן:  בזמן הקורונה הרגשנו שפחות אנשים מתים מתוך הגעה לבתי חולים

אחמד בדראן:  המחקר בודק האם לקורונה הייתה השפעה על הנושא הזה, האם אנשים חולים לא הגיעו לבתי חולים מכיוון שיש קורונה

אחמד בדראן:  זה גם במימון של המכון הלאומי לחקר שירותי בריאות

אחמד בדראן:       סקר צעירים בחברה הערבית זה סקר מדהים שפעם ראשונה דוגם ובודק את הצרכים של הצעירים בחברה הערבית, את הראייה שלהם, את הערבית שלהם, את האתגרים מולם, את המחשבה שלהם, את הקשר שלהם לאלימות

אחמד בדראן:  זה סקר רחב שאפשר ממנו ל - - -     

איימן עודה: שאלה שמעניינת אותה, אני בודק אותה בתקופה האחרונה, הנרגילות בקרב האוכלוסייה הערבית, כמה זה פוגע בבריאות? אני רואה את הצעירים שלנו, זה לא יאומן

איימן עודה:  תגיד לי בבקשה, לא צריך להוציא את זה מחוץ לחוק? גם בגלל שאני לא מתמודד לקדנציה הבאה אז זה הזמן לעשות דברים לא פופולריים, דברים נכונים אפילו אם הם לא פופולריים

איימן עודה:  אני מאוד חושב על זה

אחמד בדראן: בוא נתחיל בדבר אחד קטן

אחמד בדראן:  ניסינו לקדם נושא של מניעת עישון נרגילות בתוך אולמי חתונות

אחמד בדראן:  יש משהו, יש חוק, לא מיישמים אותו

אחמד בדראן:  אז אפשר לדחוף ליישם אותו

מטי צרפתי הרכבי: יש גזרות שהציבור לא יכול לעמוד בהן

אחמד בדראן: בתוך החברה הערבית במקור כל אחד מכניס את הנרגילה שלו ומעשן נרגילה

איימן עודה: לא, אבל יש מקומות ייחודיים לנרגילה

איימן עודה:  אני נכנס לשם, אני מרגיש את האבק

איימן עודה:  אני אומר, דווקא האנשים שעובדים שם, יש אנשים שמעשנים שעה אחת ויוצאים, אבל הצעירים שעובדים שם ויושבים שם מספר שעות בתוך העשן, אני חושב שצריך להיאבק נגד התופעה הזאת ושלא יבחרו בי בפעם הבאה

אחמד בדראן: אני רוצה לדבר על הסקר הסוציואקונומי המאוד מרשים שיש לנו

אחמד בדראן:  זה התחיל בשנת 2003, 2007, 2010, 2014, 2017, עכשיו אנחנו לקראת הסקר השישי

אחמד בדראן:  זה סקר רחב, שבוחן דמוגרפיה, עבודה, רמת חיים, סביבה, בריאות, דיור, הון חברתי, המון דברים

אחמד בדראן:  בתוך הסקר הזה אפשר למדוד מגמות בתוך החברה הערבית בתוך כ-20 שנה, שנלמד את זה

אחמד בדראן:  אני צריך עכשיו מימון כדי לבצע את הסקר השישי וזה לא הרבה כסף

אחמד בדראן:  אני לא רוצה להרוויח מזה, רק להבטיח את ההמשכיות שלו

איימן עודה: איזה משרד ממשלתי, זה רק בריאות או יכול להיות גם מדע וטכנולוגיה?      

אחמד בדראן: לא, כלכלה, רמת חיים, דמוגרפיה, דיור, רחב מאוד

אחמד בדראן:  זה השנתון הסטטיסטי שלנו שאנחנו מוציאים על החברה הערבית

אינאס כיאל טרביה: יש לי שאלה

אינאס כיאל טרביה:  הסקרים נעשים פנים אל פנים או בסקר טלפוני?      

אחמד בדראן: זה סקר פנים אל פנים

אחמד בדראן:  מדגמים מאוד גדולים, בחלק מהם מגיעים ל-3,000 בתי אב, בחלק מהם 2,000, בין 2,000 ל-3,000 לפי עיצוב המחקר

איימן עודה: כמה עולה סקר כזה? כמה צריך ממשרדי הממשלה?      

אחמד בדראן: 200,000 דולר

אחמד בדראן:  זה לא הרבה

איימן עודה: זה הרבה, אבל בסדר

מטי צרפתי הרכבי: כמה סוקרים?      

אחמד בדראן: המדגם שלנו מייצג

אחמד בדראן:  אני אספר על המדגם שלנו

איימן עודה: זה תלוי בגוטליב, אם הדולר יהיה כך או –      

אחמד בדראן: אני אספר לך למה

אחמד בדראן:  אני הצגתי את הסקר הזה מול המומחים בלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, הם אימתו את הנתונים, המדגם שלנו מאוד רחב, אנחנו פונים להטרוגניות שקיימת בתוך החברה

אחמד בדראן:  יש שוני בין דרום לצפון, יש שוני בין כפרים מוכרים לבלתי מוכרים, יש שוני בין ערים מעורבות ללא מעורבות

אחמד בדראן:  יש שוני בין גודל היישוב בחברה הערבית, יישוב מעל 20,000, מתחת

איימן עודה: גם המצב הסוציואקונומי של התושבים

אחמד בדראן: יש המון הטרוגניות בתוך החברה

אחמד בדראן:  כדי לנתח ולתת תמונה קרובה לאמת אתה צריך לקחת את ההטרוגניות של החברה ולהכניס את זה למדגם

אחמד בדראן:  אני איש סטטיסטיקה, אני בונה את המדגמים ובגלל כך יש צורך ביותר מ-2,000 בתי אב, לבקר אצלם, לבדוק אותם

אחמד בדראן:  אנחנו אוספים ידע בסקרים האלה אודות קרוב ל-10,000 אינדיבידואלים, אפילו ללמ"ס אין מדגמים כאלה בחברה הערבית

אינאס כיאל טרביה: בתוך היישוב יש הבדלים, הטרוגניות, השאלה אם יש לנו מידע גם לגבי אנשים איפה הם נמצאים, ככה אפשר לעשות מה שאין ללמ"ס

אחמד בדראן: אנחנו עובדים גם עם המפות של הלמ"ס, אנחנו לוקחים אזורים סטטיסטיים

אינאס כיאל טרביה: יש אזורים שהם לא מתייחסים אליהם

אחמד בדראן: קיבלנו תעודה מהלמ"ס שהעבודה שלנו מאה אחוז והם משתמשים בנתונים שלנו

אחמד בדראן:  אפילו חוקרים מהלמ"ס השתמשו בסקרים שלנו כדי לבצע את הדוקטורט שלהם בחלק מהמקרים

אחמד בדראן:       יש לנו איכות הטיפול בחולי הסכרת וחקר האלימות בחברה הערבית

אחמד בדראן:  זה סקר מדהים שמתוכו אני אגיד בצניעות, אפשר למפות מיהו האדם האלים העתידי שיכול להיות

אחמד בדראן:  זה מודל סטטיסטי שפיתחנו ואפשר לראות, זה תלוי בפרמטרים חברתיים וכלכליים שאפשר להכניס אותם למודל ולנבא מיהו האדם שיכול להיות, אני לא אומר שהוא יהיה אלים, אבל יכול להיות, עם עוד פוש קטן זה יעבור למרחב האלימות

יאסר חוג'יראת: אחמד, זה סקרים שאתם חוזרים עליהם כל כמה זמן?      

אחמד בדראן: הסקר החברתי הכלכלי זה אינטרוול של ארבע שנים

אחמד בדראן:  הסקרים האחרים זה לפי הצורך

אחמד בדראן:  סקר בריאות וסביבה למשל, פניתי למשרד הבריאות, אמרתי שעשינו לפני 2016 את הסקר, סקר ענק, פרסמנו והתחלנו לבצע את תכנית הבריאות הממשלתית, עכשיו אנחנו מתחילים ליישם תכנית בריאות ממשלתית, בואו נעשה פי אפס ואחרי ארבע-חמש שנים נעשה פי אחד

אחמד בדראן:  לצערי לא ענו לנו, לא נתנו לנו תשובה חיובית

אחמד בדראן:      ואני פונה לוועדת המדע, דברים כאלה הם חיוניים כדי לבדוק, לעשות הערכה למימוש התכניות הממשלתיות

אחמד בדראן:  תנו לנו לעשות את פי אפס, עוד ארבע שנים נעשה פי אחד ונראה איך זה השפיע על ההשקעה הממשלתית

אחמד בדראן:  אפשר למדוד אותה ולראות אם כן השפיע, לא השפיע, איפה הטעויות ונלמד מזה

אחמד בדראן:       אני אזמין את אלכס

אחמד בדראן:  אלכס, את מוזמנת לדבר על הפרויקט של האיחוד האירופי על שינויים אקלימיים

אלכס: שלום לכולם, אני דוקטורנטית באוניברסיטת חיפה על בריאות הציבור, המחקר שלי בתחום מי נגר

אלכס:       הפרויקט שלנו בהובלת אגודת הגליל בשותפות עם אוניברסיטת חיפה ועיריית שפרעם

אלכס:  המטרה של הפרויקט שקיבל מימון מהאיחוד האירופי זה להגביר את החוסן הפנימי בשפרעם כמודל ביישובים הערביים

אלכס:  זה פרויקט שהוא לא רק מחקר, יש הרבה עבודת הדרכות עם העירייה, עם הקהילה, יש לנו קבוצת פעילי סביבה ואקלים קהילתית, יש סדנאות מועדות בבתי ספר, אבל מבחינת החלק המחקרי יש לנו שני חלקים עיקריים

אלכס:       קודם כל הערכת פגיעות משינויי אקלים בשפרעם, שזה מחקר השתתפותי

אלכס:  כבר בהתחלה של המחקר דיברנו על השיטות עם העירייה, עם הקהילה

אלכס:  לאורך הזמן במשך המחקר אנחנו משתפים את התוצאות הראשונות עם הקהילה כדי לקבל משוב מהם

אלכס:  זה משהו חשוב בשיטה שלנו, האלמנט ההשתתפותי הזה

אלכס:  ואנחנו בודקים את החשיפה לאקלים, את הרגישות, רגישות כלכלית, רגישות פיזית בריאותית ואת כושר ההסתגלות של הקהילה ושל העירייה להתמודד, והמטרה של המחקר הזה זה באמת לאפשר לעיריית שפרעם להכין תכנית היערכות עם התובנות של המחקר

מטי צרפתי הרכבי: המחקר הזה מתקיים בעוד רשויות, גם יהודיות? מה ההבדל בין רשות יהודית לערבית במוכנות?      

אלכס: תל אביב הייתה המקום הראשון בארץ שהתחיל, הם עשו את במסגרת של הערים C40

אלכס:  כן יש הבדלים, לפי כל מקום, לא רק יהודי ערבי

אלכס:  לדוגמה אם אנחנו מדברים על יישובים ערביים, יש יותר מרחב פרטי לעומת מרחב ציבורי, אז אם אנחנו רוצים לשפר את ניהול מי נגר זה לא רק במרחב הציבורי, אלא גם במרחב הפרטי

אלכס:  זו רק דוגמה אחת

אלכס:      החלק השני, אנחנו מתכוננים לעשות סקר לאומי בחברה הערבית, גם מוכנות של כלל הציבור לנקוט בפעולות במרחב הפרטי שלהם שהם יכולים לתרום לנושא של האקלים, כי יש כבר מחקרים לגבי מוכנות של אנשים להפחית פליטות גזי חממה, אבל לא מוכנות לנקוט בפעולות יותר של היערכות כמו לשנות את הריצוף בגינה או בחצר לריצוף מחלחל, דברים כאלה

מטי צרפתי הרכבי: אבל גם התייעלות אנרגטית בטח ופאנלים סולריים ומים אפורים

מטי צרפתי הרכבי:  יש הרבה דברים שאפשר

אלכס: גם הצללה

אלכס:  כן, יש הרבה דברים

אלכס:  אנחנו בודקים בסקר הזה ארבעה דברים ספציפיים, הריצוף, ניתוק של מרזבים ממערכת הביוב, לשים עץ בגינה, אבל קרוב לרחוב, שזה גם ייתן הצללה לרחוב, כן להשתתף בקבוצת מתנדבים לחוסן אקלימי בשותפות עם העירייה

מטי צרפתי הרכבי: ואלמנטים של תכנון ובנייה, בנייה ירוקה, כיווני אוויר, חלונות, אוורור?      

אלכס: הייתי מאוד מעוניינת לעשות עוד סקר כי באמת צריך סקר שמיועד לזה, זה די מורכב

אלכס:  אם הוא ארוך מדי אנשים לא עונים

קריאה: זה לא הדוקטורט, לדוקטורט הבא

עומר מלק: כבר בהקמת מוסדות ציבור אנחנו מטמיעים את האלמנטים של בנייה ירוקה

מטי צרפתי הרכבי: של הריצוף והעצים?      

עומר מלק: כן, מקבלים אפילו תוספת תקציבית של 5%

עומר מלק:  מה שנאמר כאן, שפרעם בתכנית הזאת מנסה להטמיע בקרב האוכלוסייה המקומית, הקהילה המקומית, את החשיבות של הסתכלות למשבר אקלים קיים, אבל מה צריך לעשות על מנת להאט או למנוע או להסתגל למצב חדש, ואני חושב שזה דבר שיכול להיות אוניברסלי, אבל כל יישוב צריך להתמקד בכמה אלמנטים שהוא צריך לעשות, למשל הצללה זה דבר אחד 

מטי צרפתי הרכבי: הצללה היא גם פיזית וגם צמחייה?     

עומר מלק: כן, לנטוע עץ זה משהו

עומר מלק:  דברים קטנים דרכם אפשר לעשות את הדברים ולהגיע לתוצאות גדולות

מטי צרפתי הרכבי: אבל גם, דרך אגב הנושא של תכנון ובנייה, ועדת תכנון ובנייה חייבת לקחת השלכות - - -     

עומר מלק: כן, ועדת תכנון ובנייה מרחבית, שזה לא רק שפרעם, אנחנו גם מערבים אותה בתכנית והנה לא רק ועדת תכנון ובנייה, אלא גם תאגיד מים וביוב, זאת אומרת כל הפונקציות שיש להן היבטים השפעתיים על הנושא שלנו, אנחנו מנסים לחבר אותם

מטי צרפתי הרכבי: גם מסמכי מדיניות שכדאי לאשר בעירייה

עומר מלק: גם הזקנים

עומר מלק:  גם בהיבט הקשיש, אנחנו בתכנית זקנה מיטבית, גם את זה אנחנו משלבים

קריאה: זה גם לשים אצבע איפה על המפה צריך להתערב, גם מבחינת נגר, מבחינת הצללה, זה לשים אצבע על הנקודות

מטי צרפתי הרכבי: כן, עצם הידיעה זה כבר חלק מהפתרון, עצם השיקוף של הבעיה הוא חלק מהפתרון

קריאה: כן, למקד את המאמצים במקומות הכי דרושים

דוד הכהן: בקשר לזה, הלשכה מקדמת פורטל סיכוני אקלים לאומי שהלב שלו זה מערכות בריאות שעוזרות לטובת הרשויות המקומיות

דוד הכהן:  כדי לסמן, לצורך העניין, איי חום עירוניים, אזור של איי חום עירוניים, יהיה אזור שיסומן איפה הבעיה ויסייע לרשות המקומית להבין שפה הבעיה, פה ניתן את הקדימות, פה ניתן פתרון במקרה של ימי שרב וכדומה

דוד הכהן:  זה נכון לאיי חום עירוניים, שיטפונות, הצפות

דוד הכהן:       המדענית הראשית הייתה פה, הציגה לכם את זה, עכשיו זה נמצא בשלב של פיילוט, אני גם מכיר את העבודה של עיריית שפרעם, שמעתי שהם עושים עבודה על הנושא הזה

דוד הכהן:  זה משהו שהפיילוט יצא לפועל, עכשיו הפרויקט העיקרי נכנס

דוד הכהן:  זה לטובת הרשויות המקומיות, זה בעצם הלקוח העיקרי של הפרויקט הזה

עומר מלק: גם המשרד להגנת הסביבה גם נכנס, מאוחר אמנם, אבל נכנס לכל הנושא הזה

עומר מלק:  לאחרונה הגשנו קולות קוראים, אנחנו קיבלנו קול קורא למשל לבניית תכנית אב להסתגלות

עומר מלק:  זה מאוד חשוב, אבל לבנות תכנית אב זה בסדר, צריך גם עוד צעד מה עושים, איך אנחנו יכולים ממש לממש חלק, לא כל תכנית האב, אבל בצעדים, בשלביות, איך אנחנו מממשים תכנית אב

עומר מלק:  אבל זה חשוב מאוד שהמשרד להגנת הסביבה כבר נמצא בפנים

סלעית לב: כמה הממשק שלכם עם האשכול? אתם הרי חלק מאשכול המפרץ, נכון? כמה יש פעילויות? כי הם הציגו לנו כל מיני, אני פגשתי אותם לפני איזה שבוע על כל מיני תכניות רחבות שכל האשכול עושה, גם בנושא של פסולת וכאלה, אז איך הממשק עובד, מהצד שלכם לשמוע קצת יותר

עומר מלק: אשכול זה אנחנו

עומר מלק:  זאת אומרת זה 16 היישובים

עומר מלק:  האשכול לאחרונה מקדם את הנושא הזה, אבל עדיין האשכול - - -     

מטי צרפתי הרכבי: מי הרשויות של האשכול? הרשויות של האשכול מעורבות?      

עומר מלק: כן

עומר מלק:  דווקא בנושא אשפה ואיכות סביבה הוא מקדם דברים מאוד מאוד חשובים

עומר מלק:  אמנם זה בהתחלה, אני דירקטור שם, הראייה שלנו לעתיד שהוא יוביל משהו כזה

סלעית לב: אז יש סינרגיה בין הפעילויות שאתם עושים לטובת הדדיות?      

עומר מלק: כן, יש חיבור

עומר מלק:  יש נושאים שצריך להסתכל עליהם בראייה אזורית, לא יכול להיות שיישוב אחד יעשה והשני לא

סלעית לב: נכון, זו בדיוק הייתה השאלה

עומר מלק: לכן הראייה האזורית קיימת שם ואנחנו מקדמים אותה

עומר מלק:  מה שצריך, האשכול לבד לא יכול לעשות בלי סיוע מהממשלה המרכזית

עומר מלק:  אני מקווה שגם הממשלה - - -     

מטי צרפתי הרכבי: גם יש דברים שהם ספציפיים לשפרעם ושפרעם תצטרך לקדם עצמאית

עומר מלק: אנחנו שם מסתכלים אזורית

עומר מלק:  צריך לחזק את האשכולות

אחמד שיח' מוחמד: אני אחדד, גם בנושא של האשכולות הייתה לנו ישיבה עם מנכ"ל אשכול המפרץ, אהרון אזולאי, הצעתי לו את הניסיון שלנו בפרויקט דיקוסט ואנחנו מנסים לשלב כוחות כדי להציע פתרונות לא רק לשפרעם, אלא לכל האזור

אחמד שיח' מוחמד:  אני יודע שכיתי הגישה גם קול קורא אחר בתחום הזה ואנחנו מתקדמים

אחמד שיח' מוחמד:  זה אשכול המפרץ או אשכול אחר?     

כיתי בראנסי כרכבי: זה לא בשיתוף איתנו, לפני ש - - -     

עומר מלק: לפני שבנינו את ה – אני אתן דוגמה, בהתייעלות אנרגטית הוגש קול קורא בשם האשכול, זכינו באשכול, הכסף חולק לרשויות, שפרעם קיבלה חלק, יש לוחות סולריים, התייעלות אנרגטית, יש החלפת תאורה, זאת אומרת יש דברים כאלה שאנחנו עושים את זה בכלל הרשויות

נזיה שחאדה: זה פרויקט שהם עושים בשביל כל הרשויות

סלעית לב: כן, ובעצם משרד הפנים חילק את זה לרשויות כדי שהם יוכלו לגשת יחד לכל הקולות הקוראים ולנצל את האזוריוּת ומצד שני לבזר את זה כשצריך באמת ואנחנו עובדים הרבה גם מול הרשויות בעניין של האזוריות, של המרכזים שפרסמנו לפני כמה ימים

אלכס: אני רוצה לציין משהו, כי דיברנו על כאילו מה שונה ביישובים ערביים לעומת יישובים אחרים וגם לגבי הפורטל החדש

אלכס:  אנחנו מבקשים שיהיה פורטל חדש, אם היה לנו את זה כבר בהתחלת הפרויקט חלק מהפרויקט היה הרבה יותר קל

אלכס:  אבל חשוב לציין שיש כן אתגר ובעיה מבחינת נתונים ביישובים הערביים

אלכס:  שתי דוגמאות

אלכס:  המיפוי החדש שיש מבחינת הצללה מעצים לאורך רחובות, למזלנו היה בשפרעם, אבל אין לסכנין, אין לטמרה, אין לדי הרבה יישובים ערביים יחסית גדולים

אלכס:  אני עדיין לא הבנתי מה שורש הבעיה, אבל זה דבר אחד

אלכס:  דבר שני, הפורטל מבוסס על נתונים של הלמ"ס ונתונים אחרים ובלמ"ס אין נתונים מעודכנים לגבי הבדלים סוציואקונומיים בין אזורים סטטיסטיים ליישובים ערביים

אלכס:  מה שיש זה מ-2008, המפקד האחרון, אנחנו מצפים שיהיה עדכון עם המפקד הבא, אבל ליישובים יהודיים באותו גודל, זה לא שהם יותר גדולים, יש את המידע הזה כבר שנתיים

אלכס:  זה פער

מטי צרפתי הרכבי: אבו שפיק, בגלל שהייתי ראש מועצה הרבה פעמים דרך מלגות לסטודנטים השתמשתי בסטודנטים למיפוי מה שמעניין אותי, נתתי מלגה ואמרתי: אוקיי, אתה עכשיו ממפה לי עצים, כמה ברחוב הראשי

מטי צרפתי הרכבי:  או עשיתי את זה עם שימור אתרים, שלכאורה בשביל לעשות סקר שימור אתרים אתה צריך הרבה כסף, או מבנים ישנים, נתתי ודרך מלגות הסטודנטים יחד עם הפיס בניתי מלגות ואז במקום ללכת לקהילה או לתנועת נוער או משהו כזה אתה יכול לעשות פרויקטים

מטי צרפתי הרכבי:  זה כוח עבודה, דרך אפילו סטודנט שלומד גיאוגרפיה או בוטניקה, אפשר לבנות מודלים ואיסוף נתונים ברמה של אפילו חיבור מרזב לביוב

מטי צרפתי הרכבי:  אתה אומר לו: יש לך 120 שעות, תלך תמפה לי את הרחובות האלה

מטי צרפתי הרכבי:  בטח יש לכם גם GIS, אתם מקבלים דאטה בייס שיכול לעזור לכם

נואף מסאלחה: אולי זה דרכנו, תגייסו לנו את המלגות, אנחנו סטודנטים ונעשה את ה –      

מטי צרפתי הרכבי: נכון, אבל זה ברשות, כי לכל רשות יש מנגנון של מלגות וכל אחד רוצה את המלגאים

מטי צרפתי הרכבי:  בתור הצעה

אחמד שיח' מוחמד: בנוסף יש לנו פעילויות

אחמד שיח' מוחמד:  כשהוא מדבר על מעקב אחרי הקשר בין פעילות צדק אקלימי והתנהלות של מדינת ישראל לאו"ם בנושא של מיטיגציה, הפחתה, זה שם רחב שכולל בתוכו ארבע או חמש מדינות בעולם, מתאחד תחת מטרייה בגרמניה ומשם מתחילים לעקוב אחרי המדיניות הממשלתית, כמה היא יושמה וכמה היא הוגנת

מטי צרפתי הרכבי: אל תדאג, לא עומדים בהתחייבויות

מטי צרפתי הרכבי:  לא עומדים ביעדים

אחמד שיח' מוחמד: אנחנו שמים את הדוח שלנו על השולחן, מעבירים לכם ואתם תשתמשו בזה

סלעית לב: אני רוצה עוד הצעה רק להגיד בנוגע לפעילות

סלעית לב:  אתם מחפשים היום את היזמים הבאים והדבר הזה, אנחנו יודעים, מתחיל בגיל מאוד מאוד קטן

סלעית לב:  יש לנו תכנית של יוניסטרים שפעילה בצורה מאוד אינטנסיבית שאנחנו מממנים אותה והשנה הבנו שלא היו קבוצות בשפרעם ואנחנו מאוד היינו רוצים לראות ואנחנו רוצים להגדיל - - -     

יהודית דסקלו: למי זה מיועד?      

סלעית לב: אני אגיד מילה, כדי לא לגזול הרבה זמן, אבל אנחנו גם נוכל להזמין אתכם לאירוע השנתי, עשינו אירוע לא מזמן

סלעית לב:  אנחנו מפעילים 100 קבוצות ברחבי הארץ כשהמטרה היא רק פריפריה חברתית וגיאוגרפית, המון המון מהאוכלוסייה הערבית

סלעית לב:  אנחנו רואים גם את העניין וגם את הרצון של בני הנוער, זה קבוצה שהיא בכיתות בין ז' ל-ח', מלמדים אותם את כל מה שהחבר'ה היזמים לומדים פה, מלמדים אותם, את הלין קנבס, את כל מודל הסטרטאפ מרעיון עד לפיצ'ינג באנגלית, מחדירים בהם את נושא היזמות מגיל קטן, שכשהם יילכו וילמדו מדעים מדויקים, אפרופו כל התכנית המדעית, יהיה להם גם את הפן של היזמות, גם את המדעים והם יוכלו בשלב הבוגרות להיות יזמים

סלעית לב:       אנחנו ראינו לא מעט דוגמאות משנות חיים של ילדים שבאים ואומרי: עולם היזמות היה זר לי, הוא לא ליד הבית שלי, זה הכניס אותי, בניתי מיזם

סלעית לב:  הם מקבלים מלווים עסקיים, הם מגיעים לבקר בחברות ענקיות, סטרטאפים וגם גוגל ויש להם תמיכה מהמון המון גופים, גם אנחנו בכסף, אבל גם גופים עסקיים, ובעצם אותם בני נוער מגיעים ומציגים את המיזמים שלהם כמו סטרטאפיסטים גדולים וזו אחת מאבני היסוד שבעינינו מגיל מאוד קטן מכניסים אותו כמשהו שהוא שגור בשגרה והוא פועל לפעמים בתוך בית ספר או לפעמים באמצעות מרכז

סלעית לב:       אנחנו רוצים להגדיל עוד יותר מ-100 קבוצות

סלעית לב:  אנחנו עובדים לטובת הנושא הזה, אבל לא הייתה השנה קבוצות לשפרעם ובשנה הבאה הם ינסו דרך האשכול עוד הפעם להיכנס בצורה יותר מסיבית והיינו מאוד שמחים על שיתוף הפעולה פה כי אנחנו רואים בזה פוטנציאל ישיר לכל ההזדמנויות שאנחנו נרצה

אחמד שיח' מוחמד: את הקדמת נקודה מאוד חשובה ששמתי לעצמי כדי להציג את האגודה הזאת בפני כולכם

אחמד שיח' מוחמד:  אנחנו רואים בתחילת החינוך ליזמות בגיל מוקדם חשיבות רבה והייתי רוצה להציע את המודל שלנו עם עולא, אנחנו מפתחים כדי להיכנס גם לחברה הערבית ולתת להם את המענים

אחמד שיח' מוחמד:  עם כל הכבוד יוניסטרים עושים עבודה מדהימה, אבל יש מקום גם שאנחנו נכנסים לתחום הזה ולהתחיל לעבוד גם

אחמד שיח' מוחמד:  אני אהיה איתך בקשר בנושא הזה

סלעית לב: מעולה

חאלד חיגאזי: השאלה איך אתם מפרסמים את זה לבתי ספר

סלעית לב: אז אנחנו נותנים את ההדרכה מול גוף, בחרנו את יוניסטרים והם עושים עבודת שטח, הם פונים לרשויות

סלעית לב:  קודם כל לרשויות, הם לא נכנסים לבתי ספר בלי שהרשות נותנת אישור והרבה פעמים הרשות עצמה יודעת לכוון איזה בתי ספר הם יותר עם נטייה מדעית כי אנחנו מחפשים את המיזמים הטכנולוגיים

סלעית לב:       אנחנו במכרז שני כבר, היה לנו מכרז חמש שנתי שהפעלנו 60 קבוצות ברחבי הערץ, ראינו את הצורך עולה והגדלנו ל-100, עכשיו אנחנו בין השנה הרביעית לחמישית ואני חושבת שצריך להגדיל את זה ל-200 קבוצות כי לדעתי בכל יישוב צריכה להיות קבוצה כזו, אז אנחנו עובדים גם על זה

סלעית לב:  ואנחנו מממנים את זה, המימון מגיע מרשות החדשנות יחד עם משרד החינוך ואנחנו רוצים להכניס עוד גופים, המשרד לשוויון חברתי, דיברתי על זה עם סאמי כבר ויש רצון, וכל מיני מגזרים נוספים, כי בסוף אם אתה תופס את בני הנוער האלה בשלב הקריטי הזה ומחדיר בהם את החיידק של היזמות והרצון להיות חלק ושזה מגיע עד אליהם הביתה, לכל הפריפריה, לא רק פה, אבל עוד עם דגש מאוד קריטי פה, אז אנחנו רואים אותם אחרי זה

סלעית לב:       מה שיפה זה שביוניסטרים יש מועדון בוגרים ושם יש לך כר של פוטנציאל מאוד גדול גם של בוגרים שכבר עברו תכנית כזאת, אז הם מכירים, גם עוזרים להם בסיוע הסללה והכוונה ללימודים אקדמאיים ואחר כך מסייעים להם גם בעולם היזמות באמצעות גופים שיכולים לקחת אותם לשלב הבא ביחד

חאלד חיגאזי: כעיקרון אנחנו מאמינים בזה, עובדה שיש לנו את הנושא של יזמים צעירים בבתי ספר

סלעית לב: נכון, גם ארגון מצוין

חאלד חיגאזי: אבל זה יכול להיות אפשרות להרחיב את זה לעוד בתי ספר

סלעית לב: חד משמעית

עומר מלק: זה מפורסם דרך קולות קוראים בדרך כלל?      

ג'וואד אבו אלהיג'א: הנושא הזה, בשנה שעברה חבר הכנסת עודה קידם את מרכז ההמראה ואת החינוך להייטק בטמרה

ג'וואד אבו אלהיג'א:  מרכז ההמראה שהוקם, זה היה יוזמה של חבר הכנסת עודה ואני לא יודע אם יוניסטרים נמצאים שם, אבל כדי לפתח את זה עוד יותר אנחנו נשמח גם לשיתוף פעולה, אבל זה כבר קיים

ג'וואד אבו אלהיג'א:  בטמרה עושים עבודה טובה, הולכים אפילו לחנוך בניין חדשני בפתיחה רשמית למקום

ג'וואד אבו אלהיג'א:  אנחנו כבר בתוך זה, אנחנו נשמח גם לדבר כדי לקדם עוד פרויקטים שם עם שיתופי פעולה של חברות הייטק וחברות טכנולוגיות רבות

קריאה: יש במרכזי מחוננים

ג'וואד אבו אלהיג'א: מרכזי מחוננים זה סוגיה – אבל הוקם מרכז המראה ייעודי ליזמות ליזמים צעירים

מטי צרפתי הרכבי: אני חושב שהמפמ"ר צריך להעביר את זה לרשויות ספציפיות

מטי צרפתי הרכבי:  זה צריך להגיע אקטיבית יותר לרשויות מוחלשות אם זה חלק מהכוונה

יהודית דסקלו: אנחנו גם צריכות לדבר כדי שזה עמוק בתוך

יהודית דסקלו:  את אומרת משרד החינוך, אני לא יודעת, אני מהחינוך הטכנולוגי, הייתי שומעת גם

סלעית לב: יש שתי תכניות, אבל נדבר על זה אחר כך, יש גם את מרכזי ההמראה של משרד המדע ויש גם את זה, וספציפית משרד החינוך מממן את זה, חלק מהמימון

יהודית דסקלו: אז זה לא מגיע מהחינוך הטכנולוגי

נואף מסאלחה: אז כנראה שהנושאים שאנחנו עוסקים בהם חשובים לעזור

סלעית לב: סופר חשובים

נואף מסאלחה: אני רוצה להזכיר עוד נקודה שלא הזכרתי בהתחלה

נואף מסאלחה:  בממוצע יש לנו בין שישה עד עשרה סטודנטים שעושים עבודות דוקטורט, מסטרנטים והרבה סטז'רים מהמכללות

נואף מסאלחה:  דוקטורט מבן גוריון, הטכניון, אוניברסיטת חיפה, ויש כאן הרבה שעושים מאסטר בתל חי, הרבה סטז'רים ממכללת בראודה וממכללת כנרת

נואף מסאלחה:  אז אנחנו נותנים תמיכה, ליווי, הנחיה, את ביצוע עבודות המחקר עושים כאן

נואף מסאלחה:       הפרויקטים שהצגנו זה טעימות, כרגע אני אציג פרויקטים שהם רצים עכשיו ואלה שיתחילו בקרוב

נואף מסאלחה:  יש לנו כרגע חמישה פרויקטים במימון איחוד אירופאי, עוד שישה פרויקטים במימון אמריקאי ועוד אחד שיתחיל בסוף השנה

נואף מסאלחה:  פרויקט שקרן מנהלת במשרד החדשנות, גם עוד פרויקטי ליווי, הפרויקט הזה במימון משרד החקלאות, שמתחיל החודש

נואף מסאלחה:  זהו, תודה

נואף מסאלחה:  אני הצגתי את הפעילות

נואף מסאלחה:  גם כנסים בין-לאומיים

איימן עודה: תודה רבה

איימן עודה:  והשתתפות הנשים מרשימה ביותר, זה כמעט 80%, כל הכבוד

אחמד שיח' מוחמד: עוד פעם תודה לנאדר מסאלחה, המנהל המדעי שלנו

אחמד שיח' מוחמד:  הציגו את זה, אני מתרגש כשהם מציגים את הנושא הזה כל פעם, יש המון המון דברים שנעשים בתוך האגודה, יש המון פוטנציאל, המון יכולת, המון רצון לקדם, לקדם את החברה הערבית בכלל, אם זה בתחום המחקר המדעי, אם זה בתחום היזמות, חינוך מדעי

אחמד שיח' מוחמד:       למה פנינו לנושא של החינוך המדעי? כשהתחלנו לחפש חוקרים בתוך האוכלוסייה הערבית מצאנו פחות אנשים לומדים מדעים, אז התחלנו לחנך לבוא ללמוד מדעים, להיות חוקר, לתת לו השראה, לפגוש את החוקר

אחמד שיח' מוחמד:  יש לנו גם כמה תכניות לעודד את האוכלוסייה ללכת לתחום המדעים ומתוך זה אנחנו עוברים לעולם הסטרטאפ, עולם היזמות, החדשנות, ומשם אנחנו בונים כלכלה שהיא תגדל בתוך החברה הערבית, שלא תישאר בתעשייה המסורתית

אחמד שיח' מוחמד:       אני שמתי שקף, לא דיברתי על זה, התעשייה המסורתית היא נושא שהוא מאוד נפוץ בחברה הערבית, אין לנו תעשייה אחרת ואנחנו מנסים במו"פ אגודת הגליל לחבר בין תעשייה מסורתית לחדשנות, להעביר את התעשייה המסורתית הערבית לחדשנות ולהשתמש בכלים של חדשנות, של AI ודברים אחרים כדי לקדם מקומות עבודה, ייצור

אחמד שיח' מוחמד:  יש לנו את הקשר עם העולם הערבי, הכול פתוח, אז אפשר לנצל את היכולות שנמצאות בחברה הערבית כדי לקדם את החברה כלכלית, לקדם את המדינה כלכלית ולעבור לשלב של חיים טובים לכולם

אחמד שיח' מוחמד:  זו מטרת העל שלנו, זה הרצון שלנו

אחמד שיח' מוחמד:       בתוך הארגון אנחנו מייצרים ידע על ידי המו"פ, מרכז מחקר למדע יישומי, מרכז מחקר חברתי, אנחנו מפיצים ידע על ידי מרכז חינוך מדעי, אנחנו משנים מדיניות ואנחנו ממסחרים את הידע שיש לנו

אחמד שיח' מוחמד:  זאת התפיסה שלנו

אחמד שיח' מוחמד:  אני פונה אליכם שתעזרו לנו לקדם את הנושא

אחמד שיח' מוחמד:  המפגש עכשיו פתוח לשאלות ותשובות, דיון, ונדון בכל הדברים

איימן עודה: כמה אתם מקבלים כסף ממשרדי הממשלה?      

אחמד שיח' מוחמד: אנחנו מקבלים כסף רק ממשרד המדע, תמיכה שנתית

אחמד שיח' מוחמד:  בשנה שעברה זה היה 3

אחמד שיח' מוחמד: 2 מיליון, מקווים ליותר

אחמד שיח' מוחמד:  אני אעלה עכשיו נקודה מאוד חשובה, אנחנו הגענו לאמצע השנה, אנחנו כרגע באמצע השנה, אנחנו עדיין לא יודעים מה גודל התמיכה שנותנים לנו

אחמד שיח' מוחמד:  כדי לתכנן לעתיד ולהיות מאורגן, אם זה בהעסקת חוקרים, קניית ציוד, ציוד מתכלה, אנחנו צריכים לדעת בתחילת השנה את גודל התמיכה שלנו

אחמד שיח' מוחמד:  עד עכשיו אנחנו לא יודעים ועד עכשיו לא קיבלנו וזה מאוד חשוב

אחמד שיח' מוחמד:  אי אפשר לתכנן

נזיה שחאדה: בדרך כלל נותנים בחלק האחרון של השנה

איימן עודה: אז אתה רוצה שאנחנו נבקש פגישה עם השר בהשתתפותכם בנושא הזה?      

אחמד שיח' מוחמד: בנושא של מועד פרסום גודל תקציב

איימן עודה: כן, זה שווה וזה יקרה

נזיה שחאדה: גם צריך לוודא הגמשה של התנאים שם, יש להם תנאים קשים לפעמים, הם מתנים את זה בהשתתפות רשויות שאין להם

נדים גנאיים: אני אתן דוגמה

נדים גנאיים:  אנחנו במשרד החקלאות, קודם כל למו"פ הזה יש ערך מוסף בפעילות המבורכת שלו, אנחנו כמובן לא פה מבחינה תקציבית, אבל יש כרגע מחקר שהוא מתנהל בתקציב של 870,000 שקלים, אוטוטו אנחנו צריכים לפרסם תוצאות של שני קולות קוראים ייעודיים למרכז המחקר הזה ולמרכז מחקר של המשולש, תקציב של ארבעה מיליון שקלים לשני הקולות קוראים

מטי צרפתי הרכבי: על מה המחקר?      

נדים גנאיים: בתחום הצאן ובתחום של ענף הזית

נדים גנאיים:  הגישו ארבע תכניות, שתיים מכל תחום, אנחנו מצפים כמובן ורוצים לתקצב את שני המו"פ, בעיקר בשני התחומים האלה

נדים גנאיים:  אנחנו בינתיים לא יודעים מה גודל התקציב שהם יקבלו

נדים גנאיים:  בד בבד אני רוצה לנצל את ההזדמנות הזאת, אנחנו לקראת פרסום קול קורא עיקרי למדענית ראשית, אני מבקש שתעקבו אחרי הנושאים כי חלק מהנושאים שהצגתם יהיו השנה

נדים גנאיים:  התקציב שלנו הוא פונקציה של מחקרים, תדאגו שהמחקרים שיוגשו ויהיו באיכות גבוהה עם שותפים מכל האקדמיה ובכך תזכו בתקציב יותר גדול

אחמד שיח' מוחמד: אני מודה לך שהעלית נקודה מאוד חשובה

אחמד שיח' מוחמד:  הנושא של פרסום קולות קוראים ייעודיים לחברה הערבית ומיועדים למו"פים בחברה הערבית, יש מו"פ המשולש ומו"פ אגודת הגליל, זה דבר מבורך ואנחנו מברכים את העשייה שלכם במשרד החקלאות

נדים גנאיים: וזה גם הבמה לבקש מכבוד יו"ר הוועדה לנצל את הנישה הזאת, להקצות קולות קוראים ייעודיים ספציפיים, כי ביחס לרשויות המחקר האחרות שקיימות זה ממש חלק מינורי, התקציב שהם מקבלים

אחמד שיח' מוחמד: זאת עוד דרישה אחרת שכבר עלתה, אנחנו מבקשים גם ממשרד המדע, אנחנו מגייסים חוקרים צעירים, הם מתחילים את דרכם המחקרית וקשה מאוד להשיג גרנטים לחוקרים צעירים, אז שתהיה קרן קטנה במשרד המדע לעזור לחוקרים צעירים להתחיל את דרכם

קריאה: גדולה

יאסר חוג'יראת: התקציב ממשרד המדע זה תקציב על פי הגשת קול קורא או שזה תקציב בסיסי שנתי?      

אחמד שיח' מוחמד: זה לא יציב

יאסר חוג'יראת: אני רואה שזה לא יציב כי קיבלתם ארבעה

מטי צרפתי הרכבי: צריך לפטור אותם מהמצ'ינג

שרית ברנד-קליבנסקי: בהמשך לקולות קוראים, גם משרד האנרגיה מוציא קולות קוראים כל שנה

שרית ברנד-קליבנסקי:  אין לנו ייעודי, זה כל התחומים שהמשרד עוסק, אבל פסולת, פסולת לאנרגיה, היה לנו - - -      

נואף מסאלחה: היה לנו, קיבלנו פעם, עכשיו יש עוד אחד

שרית ברנד-קליבנסקי: אז אתם מכירים את זה

שרית ברנד-קליבנסקי:  אבל מה שאני רוצה להוסיף, אני למדתי מפה שאתם כל כך יישומים ברמה של סטרטאפים, אז יש לנו גם את הקול קורא הזנק וחלוץ, שאתם יכולים גם שם, שם התקציב טיפה יותר גדול לפעמים, אבל אתם תצטרכו, זה כל מיני ניואנסים

שרית ברנד-קליבנסקי:  תבדקו את זה

כיתי בראנסי כרכבי: צריך לעזור לנו במצ'ינג

שרית ברנד-קליבנסקי: אני מבינה, הרבה פעמים זה חסם, אבל זה התנאים של ההזנק

שרית ברנד-קליבנסקי:  לנו יש אפשרות לתמוך, אנחנו תומכים במחקרים מהשלב המעשי שלהם ועד חלוץ

שרית ברנד-קליבנסקי:  אז יש את האקדמיה, יש הזנק, יש חלוץ, כל אחד בתנאים שונים - - -      

מטי צרפתי הרכבי: אדוני היושב ראש, אולי דרך משרד נגב וגליל

מטי צרפתי הרכבי:  צריך להגיד שמשרד נגב וגליל יסייע בכל הקשור למצ'ינג, כי בסטנדרטים וברמה אין בעיה, הבעיה היא המצ'ינג

יאסר חוג'יראת: איזה מצ'ינג הם משלמים?      

שרית ברנד-קליבנסקי: לאקדמיה אין, רק להזנק חלוץ אנחנו צריכים

מטי צרפתי הרכבי: כמה? 20%?      

אחמד שיח' מוחמד: כן

יאסר חוג'יראת: משלמים מצ'ינג על מענקי מחקר? לא יכול להיות

מטי צרפתי הרכבי: לא, על קולות קוראים

שרית ברנד-קליבנסקי: אקדמיה, מחקרי אקדמיה שהם מחקרי בסיס, אנחנו תומכים 100%, בלי מצ'ינג

יאסר חוג'יראת: אז איפה המצ'ינג?      

שרית ברנד-קליבנסקי: יש לנו גם קולות קוראים לפרויקטים של סטרטאפים ושל חלוץ, פיילוטים, שם כן נדרש מצ'ינג

נואף מסאלחה: הכוונה, כמו שעשו במשרד החקלאות, מהכסף של 550 הם הקצו כסף מיועד למו"פ אגודת הגליל והמשולש, אז בטח יש להם - - -      

שרית ברנד-קליבנסקי: אז כרגע לא וגם קיצצו להם את התקציב השנה

סלעית לב: אני רוצה להתייחס למצ'ינג

סלעית לב:  הייתה פה שאלה לגבי המצ'ינג ורק חשוב להבין נקודה מאוד משמעותית למה לא כל המימון צריך להיות ממשלתי

סלעית לב:  צריך להיות חלק יותר קטן

סלעית לב:  אנחנו הולכים לשנות את כל מסלולי הרשות, אני לא יודעת אם יצא לכם לשמוע, אבל כלל התכניות שלנו, שזה תנופה, הולך להיות בעצם תנופה, פרה-סיד, סיד ואיי, זה כל המסלולים החדשים

סלעית לב:  היום, כשמישהו רוצה להגיש, נשים, חרדים, ערבים, כשיש להם את התוספת זה בעצם רק דרך קרן המו"פ, רק לתאגידי הזנק, שזה שלב מאוד מתקדם, זה לא תנופה, זה שלבים כבר הרבה יותר מתקדמים ואז באמת נדחים וזה לא עוזר הרבה

סלעית לב:       מה שאנחנו הולכים לעשות זה לשנות את כלל התכניות

סלעית לב:  בתנופה עדיין יהיה את המענק של ה-200,000 שקל, שזה 80% מימון

סלעית לב:  אנחנו כן מצפים שאת ה-20% הנוספים, שזה המצ'ינג, שזה משהו כמו 30,000 שקל למיזם, אפרופו אותה קרן אנג'לים שדיברנו עליה, כן תיכנס להשקעות ותיתן את המצ'ינג בשלבים האלה

סלעית לב:       גם אחר כך אנחנו נותנים מענה של פרה-סיד של מיליון שקלים, שבעצם כל ארגון שייקרא מסגרת תומכת יוכל לגשת לזה

סלעית לב:  זה לא יהיה פתוח לכל אחד, אבל כן למי שיבוא, כי אנחנו רוצים שיזם יביא איתו מסגרת שתעזור לו, פיתוח אקסלרטור או גוף כזה, ואז אנחנו שוב פעם רוצים שאותו מועדון אנג'לים, במקרה הזה זה מועדון אנג'לים, אבל זה גם יכול להיות קרנות, אפרופו אם הוועדה כאן תוכל לעזור בעניין הזה, וזה מעט מאוד כסף עם יכולת לקחת את הסטרטאפים האלה ולהזניק אותם קדימה

סלעית לב:  אז אפרופו חיבור לאקסלרטור, אנחנו נשיק את זה לקראת - - -     

עולא בקר: אגב אנחנו בסינטק, אנחנו כאגודה מממנים את המצ'ינג לכל מי שמקבל תמיכה

סלעית לב: אוקיי, אז בכלל

סלעית לב:  במודל החדש אנחנו מכניסים מסגרת תומכת כי אנחנו מבינים שיזם לבד בכל אוכלוסייה, לא קשור, קשה לו מאוד לקדם

סלעית לב:  אז כל מסגרת שהוא יבוא איתה בעצם יוכלו להגיש לכל תכניות הפרה-סיד, שזה מיליון שקל, שזה מענק שהיה מאוד חסר, כי בעצם יש תנופה - - -     

עולא בקר: בין לבין, בין תנופה לבין קרן המו"פ

סלעית לב: בדיוק

סלעית לב:  אז יצרנו קרן ביניים שתיתן מענקים מוגדלים לפריפריה ולאוכלוסיות, כשהיא נותנת מעבר למה שאנחנו נותנים רגיל, והיא מסגרת תומכת שגם נותנת את הליווי ומוודאת שהכסף הזה לא הולך סתם

עולא בקר: מסגרת תומכת זה יכול להיות סינטק למשל?      

סלעית לב: אנחנו כותבים את זה, אבל אנחנו עדיין לא יודעים אם נוכל לתת לכל מי שנבחר, זאת אומרת גם מי שנבחר בתכניות ההנבטה, אקסלרטורים, מרכזים, חממות, כאלה שיוכלו להיות מסגרות תומכות, או שיצטרכו להגיש, אבל בגלל שיש לכם פעילות אז זה כאילו יהיה איזה שהוא מסלול ירוק כזה

סלעית לב:  זה עוד בכתיבה, כותבים בימים אלה את המסלול, אבל זה בהחלט הכיוון

סלעית לב:  מיליון השקלים, כמו שאת מבינה, זה בול מה שהיה חסר בשלבים בין התנופה ואנחנו נגדיל את המימון, אז זה חשוב מאוד

אחמד שיח' מוחמד: מה שהעלית, כאילו קראת מה שאני מתכנן

סלעית לב: אז אני אגיד לך, אתה עוד זוכר אותי מהקול קורא של ההנבטה, אבל היום מה שאני עושה בעיקר ברשות, ולא רק, זה כל הנושא של פיתוח אזורי פריפריה ואת הסיסטמים וכלים כדי לסייע להקמה של אקוסיסטם שלם

סלעית לב:  הקול הקורא האחרון שראיתם, של ה-75 מיליון, זה האיגום של כל המשרדים, זה אני שלא ישנתי חודשים ועשיתי אותו

יאסר חוג'יראת: אני מציע שתקיימו ישיבה לדעתי, יש לה הרבה מידע ולנצל את הידע שלה בשביל להתקדם

יאסר חוג'יראת:  זו רשות החדשנות

סלעית לב: אני הגעתי לפה כי זה חשוב

יאסר חוג'יראת: זה נושא חשוב

יאסר חוג'יראת:  צריך לדעת עם מי לשבת

סלעית לב: אז אני בונה תכנית אסטרטגית גדולה של הרשות לפיתוח אזורי פריפריה וגם אוכלוסיות ואנחנו בהחלט מחוברים ל-550, גם עם סאמי דיברנו ואנחנו לגמרי חושבים שלא רק אקסלרטור, או לא רק פעילות אחת קטנה שצריכה לפעול במרחב, אלא לתת מעטפת שלמה

סלעית לב:  ואנחנו עוד מעט נוציא עוד כמה קולות קוראים שרלוונטיים גם להכשרות של אוכלוסיות וצוותים רפואיים ליזמות, גם בכלל הכשרה ליזמות שיכולה לתמוך ולעזור ולתת עוד משהו, גם קשר עם משרד הכלכלה בנושא של מו"פ

סלעית לב:  כל אזור על מה שמתאים לו, אנחנו לא נכפה על אף אחד כלום, אבל אנחנו בהחלט מסתכלים על התמונה הרחבה יותר כדי לתת יותר כלים

סלעית לב:  זה משהו שהוא מאוד נדרש

מנאל חאג' זארובי: ברשותכם אני רוצה להוסיף נקודה שמבחינתי היא מאוד מאוד חשובה

מנאל חאג' זארובי:  מה שהעלית הוא מאוד חשוב, אבל זה לא פחות חשוב להדגיש שאנחנו חולמים להגיע למרכז מחקר או פיתוח שכולל לא פחות מ-30 חוקרים

מנאל חאג' זארובי:  אנחנו צריכים יותר תקציבים שאנחנו נוכל להרים את הגב, בלי זה לא יתקיים מה שקוראים לו יישומי ולא סטרטאפים

מנאל חאג' זארובי:  בגלל שאנחנו מו"פ שהגרעין שלו הוא מחקר, לכן אנחנו צריכים לתמוך יותר בקליטת חוקרים, אנחנו צריכים עזרה

מנאל חאג' זארובי:  כי משרד המדע מנסה לעזור לנו באמת והוא גם תומך בנו, אבל יש גבול עד כמה הוא יכול לתמוך במו"פים בארץ

מנאל חאג' זארובי:       לכן אני רואה נקודה מאוד חשובה שאנחנו צריכים איזה שהיא דרך לתמוך אפילו ביותר חוקרים, אולי בעזרת משרדי ממשלה שונים, או בעזרת לא יודעת איך, אבל תכנית איך אפשר לתקצב קליטת יותר חוקרים למרכז, כי בלי חוקרים או בלי מדע או בלי מחקר אנחנו לא נגיע לא ליישומי ולא לסטרטאפ

מנאל חאג' זארובי:  סטרטאפ, עד שהוא מצליח ויכניס לנו כספים זה ייקח הרבה שנים

מנאל חאג' זארובי:  אז פשוט לא לשכוח את הנקודה העיקרית והמרכזית, שזה מרכז מחקר וחוקרים שהתוצאה של המחקרים האלה היא אולי סטרטאפים

מנאל חאג' זארובי:  כמה שיש חוקרים ורעיונות יש יותר סיכוי להקים סטרטאפ

מנאל חאג' זארובי:  להתרכז בסטרטאפ יישומי ויזמות ולשכוח לתמוך בגרעין החשוב הזה, אז אני חושבת שזה מחסום

סלעית לב: יש כאן מישהו מהמשרד לשוויון חברתי? כי ב-550 השיחות שלנו הרבה פעמים איתם זה איך - - -     

קריאה: לא, המגזר הערבי עבר למשרד נגב וגליל ופיתוח פריפריה

סלעית לב: אז עם עירית אנחנו בקשר טוב

סלעית לב:  בכל התכנית האחרונה עבדתי איתם להציג להם כל מיני דברים שאנחנו עושים

סלעית לב:  אז קודם כל תודה על הנקודה

סלעית לב:  ברשות החדשנות אמנם אנחנו משקיעים בסטרטאפים, אבל הרבה פעמים אנחנו עוזרים למשרדים אחרים עם מטרות אחרות שלהם כי אנחנו כן בניגוד למשרדים אחרים ניטרליים, אנחנו מהאו"ם, אנחנו יודעים לעבוד עם כולם וגם פה

סלעית לב:  גם היו לי לא מעט שיחות עם סאמי, וח'יר שאמונה אצלנו על כל התכלול של 550, אמנם היא אמונה עליו בחלק של היזמות, אבל בהחלט אפשר להציף את זה מול התקציבים כי ב-550 זה המקום בדיוק לקחת את הרעיונות ולמצוא עוד דרכים כדי להגדיל

סלעית לב:  זה התוצר הסופי של המרכזים, אם יהיו חוקרים שיחשבו, וככל שיהיו יותר חוקרים יהיו בסוף יותר יזמויות

נדים גנאיים: ב-2014, מנאל, בלשכת המדען הראשי אנחנו פרסמנו קול קורא ספציפי לקליטת חוקרים חדשים, אבל זה היה ספציפי למו"פים הפריפריאליים

נדים גנאיים:  אני לא יודע אם אתם יודעים, יש שמונה מו"פים

נדים גנאיים:  קליטת חוקרים חדשים

נדים גנאיים:  זו הייתה הצלחה פנומנלית, החוקרים שנקלטו ב-2014 עדיין מועסקים במו"פים

נדים גנאיים:  אני חושב שזו גם נקודה שאפשר לייחס אותה ספציפית לשני המו"פים גם הגליל וגם המשולש לקליטת חוקרים

עמרי: יש לי שאלה, גם בקשר להערה של ד"ר מנאל וגם לתשובה של סלעית, אולי הנציגים ממשרדי הממשלה יוכלו לענות, למה לא מקימים מכוני מחקר או מו"פים ייעודיים, ייחודיים לנושא מסוים

עמרי:  אנחנו ביקרנו גם במו"פ כפר קרע ויש להם יוזמות שהן דומות למה שראינו היום ואנחנו רואים שיש מנעד רחב, החל מפודטק, אגריטק, המנעד מאוד רחב, אין התמחות ספציפית בנושא מסוים

עמרי:  למה לא לעשות את זה ככה? אולי לעשות העברות בין המו"פים

עמרי:      אנחנו מקבלים פניות והיו שיחות עם השר ממשרד המדע, פנו אלינו כדי להקים יוזמות ומו"פים ייחודיים ומומחיות מסוימת

עמרי:  לפי דעתי זה יכול להיות יותר יעיל כי יכול להיות שאתם מתחרים עם מו"פ כפר קרע על אותם מיזמים ואותם תקציבים

עמרי:  איך שאתם מתארים אין מספיק תקציבים לכולם כדי לכסות את כל ההתמחויות שיש

עמרי:  אז למה לא לעשות את זה ייחודי, מומחיות מסוימת, שתיקחו נושא מסוים ויוקם עוד מו"פ בנושא אחר

נואף מסאלחה: מבחינת כסף למחקר, כפי שהצגתי, רוב הכסף שלנו בא מהאיחוד האירופאי, חברות אמריקאיות

נואף מסאלחה:  אנחנו מתחרים עם האוניברסיטאות, עם כולם

נואף מסאלחה:  אנחנו רוצים יותר כסף בתקציב השוטף

עמרי: אני מבין, אבל כדי לגייס את הכסף הזה, במקום להתפזר על כל מיני נושאים ואז צריך לגייס מכל מיני אנשים - - -     

אחמד שיח' מוחמד: אנחנו בסביבה, בריאות, מים, יש לנו התמחות מסוימת במו"פ, אבל עלה פה נושא של 550, ד"ר מנאל העלתה את הנקודה של להגדיל את התמיכה, אני אזכיר נקודה

אחמד שיח' מוחמד:  יש שמונה מו"פים באזור, אחד מהם מגה מו"פ, מקבל 20 מיליון שקל בשנה תקציב ויש שבעה מו"פים שכולם ביחד מקבלים 18 מיליון

אחמד שיח' מוחמד:  איפה ההיגיון? הבקשה מוועדת המדע, שתוכל לדרוש להכפיל את התמיכה השנתית לכל המו"פ, מ-20 מיליון ל-40 מיליון וכך יהיה לנו עוד יותר תקציב כדי להעסיק את החוקרים

אחמד שיח' מוחמד:       כרגע יש דרישת תנאי סף במשרד המדע להעסיק עשרה חוקרים PHD ולמעלה, העלות של להעסיק עשרה PHD ולמעלה תעלה על התמיכה השנתית שאנחנו מקבלים

אחמד שיח' מוחמד:  איך אפשר לבקש מאיתנו להעסיק עשרה חוקרים ומצד שני יש לנו תקציב של שלושה מיליון או 3

אחמד שיח' מוחמד: 2 מיליון

אחמד שיח' מוחמד:  יש פה משהו מנוגד

אחמד שיח' מוחמד:       דבר אחר, שאנחנו נמצאים באזור מבחינה סוציואקונומית נמוך, היה לנו פקטור על ההישגים, לא על הכסף, של 70%, שאנחנו נמצאים בפריפריה, אחר כך משרד האוצר כרגע ביטל לנו את התוספת הזאת

אחמד שיח' מוחמד:  זה נתן לנו אוויר של 400,000-300,000 שקל בשנה

אחמד שיח' מוחמד:  זה לא הרבה כסף, אבל אוויר כדי לממש את הרעיון שלנו

אחמד שיח' מוחמד:  אז הם הולכים ומבטלים את התקנה הזאת

אחמד שיח' מוחמד:       דבר אחר, כל הנושא של 550

אחמד שיח' מוחמד:  אני אתייחס לתקציב של משרד המדע

אחמד שיח' מוחמד:  משרד המדע תוקצב ב-250 מיליון שקל בנושא 550, מתוך ה-250 50 מיליון הולכים לחברה הדרוזית ולחברה הבדואית בדרום, נשארו 200 מיליון שקל, מתוך זה 50 מיליון שקל - - -     

איימן עודה: לא הבנתי את זה

אחמד שיח' מוחמד: במשרד המדע הקצו ל-550 250 מיליון שקל, 50 מיליון שקל יילכו - - -     

איימן עודה: כן, אבל בדואים ודרוזים זה חלק מהאוכלוסייה הערבית

אחמד שיח' מוחמד: כן, ככה חולק בממשלה, ככה חילקו, מתוך התקציב יש חיזוק מרכזי למו"פים קיימים, ואני מצטט מתוך התכנית הכלכלית בחברה הערבית 50 מיליון שקל, איפה הם? איפה ה-50 מיליון שקל? חיזוק מו"פים קיימים בחברה הערבית, יש שניים

אחמד שיח' מוחמד:  פניתי למשרד המדע, שאלתי איפה הכסף, איך אנחנו נוכל לממש את זה? אז נתנו לי תשובה: אתם מקבלים פקטור, שזה היה בעבר, לפני עשר שנים קיבלנו את זה, עכשיו מייחסים את התקציב הזה לסעיף התקציבי של 550

אחמד שיח' מוחמד:  זה לא פייר, זה לא הגיוני

אחמד שיח' מוחמד:  אז כאילו מה שנתנו לנו אז והיינו מקבלים את זה מייחסים את זה ל-550

אחמד שיח' מוחמד:  אז איפה 50 מיליון שקל? יש עוד סעיף תקציבי שאומר הגדלת מספר החוקרים - - -      

יאסר חוג'יראת: זה שאלות למשרד המדע

יאסר חוג'יראת:  לדעתי מה שאמר איימן, צריך לקבוע פגישה עם השר

אחמד שיח' מוחמד: אני בעד

יאסר חוג'יראת: ולפרוס את כל מה שיש בתקציב 550

אחמד שיח' מוחמד: אני אספר עוד דבר, הגדלת מספר החוקרים מהחברה הערבית במו"פים האזוריים

אחמד שיח' מוחמד:  זה סעיף תקציבי, 30 מיליון שקל השקעה בצוות כוח אדם בחברה הערבית

אחמד שיח' מוחמד:  איפה הם? יש קרוב ל-80 מיליון שקל שאפשר להשקיע אותם בחברה הערבית במשך חמש שנים ולגדול ולייצר תמיכה תומכת, אקוסיסטם

אחמד שיח' מוחמד:       שמתי לעצמי לדבר על האקוסיסטם

אחמד שיח' מוחמד:  האקוסיסטם הישראלי בכלל, התל אביב והאקוסיסטם בחברה הערבית

אחמד שיח' מוחמד:  אין לנו אקוסיסטם, אנחנו רחוקים גיאוגרפית מהאקוסיסטם הישראלי, אנחנו נמצאים בפריפריה, אנחנו נמצאים בפריפריה חברתית, אז תנו לנו את הכלים כדי לבנות את האקוסיסטם, לעזור לעצמנו ולעזור למדינה

אחמד שיח' מוחמד:  זאת הדרישה שלנו

סלעית לב: אבל דווקא בנושא של האקוסיסטם, מה שעשינו לקראת סוף השנה, זה היה שלושה מרכזים, שני אקסלטורים, מועדון אנג'לים, ואני חייבת להגיד פה עוד משהו, אני מה שנקרא זורקת לכם להנחתה

סלעית לב:  אתם הרמתם אז אני מנחיתה

סלעית לב:  יצאנו עם הקול קורא עכשיו לחמישה מרכזים

סלעית לב:  אני מראש רציתי להכניס מרכז ספציפי אחד שיהיה לאוכלוסייה הערבית, אמרו לי: אם יהיה אנחנו נדע לתקצב אותו, שיבוא עוד מרכז

סלעית לב:  הרי אין שם לא תחומים, אין שם כלום, זה פתוח, אם יבוא מרכז

סלעית לב:  אבל אתם צריכים לשים לב שיש שלושה מרכזים כבר שקיימים בסביבה, אתם צריכים לראות איך אתם לוקחים קצת בידול, קצת מרחק, איזה עיר גדולה, כדי לשאת עליה איזה שהוא מרכז חדשנות

סלעית לב:       אני דיברתי עם סאמי, הם רצו להיכנס, זה היה פשוט כבר ממש בשנייה האחרונה, אחרי שכבר סגרתי איזה שישה הסכמים בין משרדיים

סלעית לב:  הוא אמר לי: יהיה מרכז, אנחנו נדע לממן אותו

סלעית לב:  אז יצאנו עם חמישה מרכזים, זה לא ייגמר בחמישה, אנחנו נאשר יותר, תביאו הצעה טובה למרכז, הוא הבטיח לי שמימון יש כי כסף אצלנו לפחות לעניין הזה - - -     

קריאה: זה ה-75 מיליון?      

סלעית לב: מעבר ל-75 הוא מוכן לשים

אחמד שיח' מוחמד: זה מיועד לכולם

אחמד שיח' מוחמד:  את האמת, הרשות לחדשנות עושה עבודה מדהימה בנושא הזה

סלעית לב: הקול קורא הקרוב, אני ביקשתי שישלחו אותו כי ח'יר יותר אצלנו נמצאת על הנושא של הכשרות הון אנושי ועל החוקרים, אז אני לא כל כך יודעת אם זה מתאים, אבל ביקשתי שישלחו, מקסימום אחרי זה נמשיך מעקב על העניין הזה, כי יש פה עוד איזה מסלול שיכול להיות – אני חייבת להודות שאני לא כל כך בקיאה בנושא של מרכזי מו"פ, כי זה נמצא תחת משרד המדע, אבל מאוד יכול להיות שבקול קורא הזה – ושם יש 50% לאוכלוסייה ערבית בתוך הקול קורא, התניה, אז ככה שממש שמנו דגש והכנסנו את זה וזה מאוד היה חשוב לנו

סלעית לב:  אז בואו נראה אם זה אולי ייתן איזה שהוא מענה, לפחות ביכולת הקטנה שלנו לתת

דוד לנדא: אני רציתי להגיד לגבי השאלה אם המו"פים הם מו"פים ייעודיים לתחומים ספציפיים

דוד לנדא:  ההגדרה של הקול קורא זה פריפריה, מרחק מאוניברסיטה, אז התבחינים שיש כיום זה על בסיס מחקרים, לא על תחומי מחקר

דוד לנדא:  צריך לעשות חשיבה מחדש ברמה של השר או של מנכ"ל כדי להחליט על - - -     

עמרי: אז בפריפריה שמים את הכול שם? במרכז יש מכוני מחקר - - -     

דוד לנדא: המרכז הוא של האוניברסיטאות, הרעיון הוא שיהיו לנו חוקרים - - -     

עמרי: לא כמו המכון הוולקני לדוגמה

דוד לנדא: אבל אלה חברות ממשלתיות, זה קצת שונה

קרן ינוקה גולוב: אני חושבת שמו"פים שהם ייעודיים בתחום נורא מגביל את ההתפתחות

קרן ינוקה גולוב:  אני לא חושבת שזה מודל נכון

קרן ינוקה גולוב:  העובדה שאנחנו יש לנו כזה מנעד של תחומים מאפשר לנו להתקדם להרבה מאוד כיוונים

קרן ינוקה גולוב:  אם כל מו"פ יהיה רק על תחום מאוד ספציפי זה לא יאפשר - - -      

סלעית לב: יש פה מישהו ממשרד הכלכלה? לא

סלעית לב:  אז אני אתייחס למה שהיא אמרה ולמה שאתה אמרת בנושא של מתי אנחנו בוחרים מקום עם תחום תימתי, כי היה לנו את זה בעניין של המרכזים וגם על הנושא הארצי

סלעית לב:  יש קלסתרים שהם גיאוגרפיים, שאתה תרצה להנגיש את היזמות, את המחקר, בכל הארץ ואז אתה תרצה להקים מרכז, ואני משליכה את זה רגע על מרכזי מו"פ, אני מניחה שזה אותו דבר, ואתה תרצה להקים מרכז שאין לו התמחות

סלעית לב:  מצד שני, כשמסתכלים עכשיו על התכנית לצמיחה כלכלית של משרד הכלכלה אתה תרצה שיהיה לך קלסתר ארצי בתחום מסוים ואז הוא לוקח את היכולות, למשל בתחום האגרו מכל הארץ ובעצם ממנף אותו כקלסתר ארצי, של מדינת ישראל

סלעית לב:  אז זה לא אחד במקום השני, זה שני דברים נפרדים

סלעית לב:  יש את הנושא האזורי שתרצה להנגיש לכולם הכול ולא להגיד שאם אתה באגרו סע לשם ואם אתה בזה סע לשם, ויש את הנושאים שהם ארציים

סלעית לב:  זה בא ביחד, זה לא במקום

אחמד שיח' מוחמד: התבקשתי לקצר

אחמד שיח' מוחמד:  יש לי כמה נקודות שאני חייב להעלות אותן

אחמד שיח' מוחמד:  הזכיר נדים את הנושא של קול קורא מיועד לחברה הערבית, אני מבקש שיהיה משהו דומה במשרד האנרגיה, במשרד הכלכלה, במשרד המדע, דברים כאלה

אחמד שיח' מוחמד:  זה חשוב מאוד

אחמד שיח' מוחמד:      הזכרתי תעשייה מסורתית וכמה זה חשוב

אחמד שיח' מוחמד:  איימן, זה חשוב מאוד, אי אפשר להניע את הכלכלה הערבית בלי חדשנות

אחמד שיח' מוחמד:  אז בוא נפתח תכנית שאפשר לחבר את התעשייה המסורתית לחדשנות ולעשות פוש מסוים

אחמד שיח' מוחמד:       תכנון ארוך טווח

אחמד שיח' מוחמד:  אנחנו מתוקצבים מדי שנה ועד אמצע השנה ועד סוף השנה אנחנו לא יודעים

אחמד שיח' מוחמד:  אנחנו מבקשים שיהיה לנו תקצוב דו שנתי או תל שנתי, שנדע מראש איך לתכנן

איימן עודה: אחמד, על זה אנחנו נדבר עם השר ביחד

אחמד שיח' מוחמד: חוקרים חדשים

אחמד שיח' מוחמד:  דיברתי על הנושא, יש להכפיל את התמיכה השנתית ל-40 מיליון שקל בשבעת המו"פים הנותרים

איימן עודה: מה זה שבעת המו"פים הנותרים?      

אחמד שיח' מוחמד: יש מו"פ שמיר, יש מו"פ ערבה, ים המלח - - -     

איימן עודה: אתה מדבר על כל המו"פים, יהודיים וערביים?      

אחמד שיח' מוחמד: אני מדבר בשם כל המו"פים

איימן עודה: בסדר גמור

איימן עודה:  וצריך מו"פ באזור הנגב, ערבי

קריאה: יש לנו דיון על זה ב-11 ביולי, זה מתוקצב, אבל משרד האוצר עושה בעיות

אחמד שיח' מוחמד: אפשר לדבר איתך בנושא ויש לנו דעה במה שקשור לזה ואני אייעץ לך בנושא הזה

אחמד שיח' מוחמד:  בואו נעצים את המו"פים הקיימים, ניתן להם יותר יכולות ואחר כך נעשה עוד משהו

איימן עודה: אתה צריך לשכנע אותי כי יש לך אינטרס לחזק את הקיים, אבל אתה צריך לשכנע אותי אחר כך לבד, מה שתרצה, למה לא צריך עוד מו"פ בנגב, למה צריך רק לחזק את הקיימים

אחמד שיח' מוחמד: אני אשכנע אותך

אחמד שיח' מוחמד:  ואני אדבר על האקוסיסטם

אחמד שיח' מוחמד:  התמיכה, את תומכת, מבורך מה שעשיתם במועדון האנג'לים, במרכזי החדשנות, אבל אקוסיסטם כולל בתוכו לפי סטינברג, אני חושב, שהוא מדבר על איך לפתח אקוסיסטם בעולם והוא מזכיר כמה חלקים בתוכו

אחמד שיח' מוחמד:  אתם נגעתם בחלק מהחלקים האלה, אני חושב שצריך השקעה בשאר החלקים

סלעית לב: אתה מתפרץ לדלת פתוחה, בוא נעשה על זה דיון כמה שיותר מהר כי אני כותבת תכנית אסטרטגית שלמה סביב הנושא הזה

סלעית לב:  יש מחקר של אזוריוּת, פריפריה, הדלת פתוחה

אחמד שיח' מוחמד: יש מחקר, פורסם בהרווארד, אפשר להסתמך עליו, ללמוד מה נעשה בעולם

אחמד שיח' מוחמד:  אני מודה ליושב ראש הוועדה

איימן עודה: אני מציע שנקיים את הסיור ואחרי זה מסכמים כולנו ביחד