ועדת המדע והטכנולוגיה, כנסת 25, פרוטוקול מספר 13, 2023-05-16 00:00

איימן עודה: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת המדע והטכנולוגיה בנושא טכנולוגיות וכלים דיגיטליים לסיוע ושיפור איכות החיים של בני הגיל השלישי, ביוזמת חבר הכנסת אייכלר

איימן עודה:  אני רוצה לפתוח את הישיבה עם כמה נתונים קצרים

איימן עודה:  כיום ישנם יותר אנשים בעולם מעל גיל 64 מאשר ילדים מתחת גיל 5

איימן עודה:  במדינות ה-OECD אוכלוסיית בני 65 פלוס כמעט הכפילה את עצמה בעשורים האחרונים

איימן עודה:  בישראל יש 1

איימן עודה: 3 מיליון אזרחים ותיקים והם מהווים כ-12% מהאוכלוסייה

איימן עודה:  מספר האזרחים הוותיקים בישראל עתיד להכפיל את עצמו עד שנת 2040

איימן עודה:       אם כך, המגמה מראה כי האוכלוסייה מזדקנת יותר ויותר עם השנים וככל שגילם של האזרחים הוותיקים עולה שערם של המתקשים בשימוש בטכנולוגיה ושל הזקוקים לסיוע במשימות שונות בחייהם הולך וגדל

איימן עודה:  המהפכה הטכנולוגית שמתחוללת בדור שלנו יכולה להקל על חייהם של האזרחים הוותיקים

איימן עודה:  ככל שהאוכלוסייה מזדקנת יותר ויותר כך גם גדלה החשיבות של קידום טכנולוגיות לטובת שיפור חייהם של האזרחים הוותיקים

איימן עודה:  השילוב בין הקדמה הטכנולוגית והדיגיטציה יחד עם מערכת הבריאות כבר הוכיחו את עצמם כשילוב מנצח שמיטיב עם חיי התושבים

איימן עודה:       כעת אנחנו רוצים להבין איך אנחנו יכולים לקדם את השילוב המנצח הזה לטובת ההורים שלנו והסבים והסבתות

איימן עודה:  בסופו של דבר כולנו נגיע לגיל – הלוואי ונצליח – שבו נזקק לסיוע של צעירים מאתנו, לכן המשימה הזאת היא משימת קודש

איימן עודה:  אני מברך את הרב אייכלר על שהביא את הנושא הזה לסדר-היום של ועדת מדע וטכנולוגיה

איימן עודה:  אנחנו יודעים כמה הטכנולוגיה יכולה לעזור למבוגרים אבל אנחנו גם יודעים שדווקא הם מתקשים יותר מהצעירים להיכנס לעולם הזה וזה גם חלק מתפקידנו בוועדה

איימן עודה:  אני מברך אותך, כבוד הרב המכובד

איימן עודה:  בבקשה

ישראל אייכלר: תודה רבה, חבר הכנסת איימן עודה, ידידי ורעי מכבר השנים

איימן עודה: ועוד סוד

איימן עודה:  בפעם הראשונה שהגעתי לכנסת, הראשון שבירך והציג אותי בפני חברי הכנסת היה הרב אייכלר

איימן עודה:  אני מעריך את זה

ישראל אייכלר: כן, אבל אל תספר על השיחות בענייני דת שאנחנו מקיימים

ישראל אייכלר:  בכל אופן, כבוד לי שהזמנת אותי לדבר כבר בפתיחת הדיון

ישראל אייכלר:  הנושא של קשישים בכלל – אני מתנגד למילים "קשישים" ו"אזרחים ותיקים", אני חושב שהמילה הכי יפה זה זקן, כי זקן זה זה שקנה חוכמה, אדם שעבר את החיים ועם כל מה שעבר נהיה חכם יותר

ישראל אייכלר:  סבתא שלי הייתה אומרת שהביצים חושבות שהן יותר חכמות מהתרנגולת, הילדים חושבים שהם יותר חכמים מהזקנים

ישראל אייכלר:       אני הסתובבתי תמיד בין הזקנים

ישראל אייכלר:  כשהייתי ילד היה בבית-הכנסת שיעור של לימודים קלים, של אגדות של זקנים, הייתי מתיישב שם, כל הילדים שיחקו ואני אהבתי לשמוע את הסיפורים שלהם

ישראל אייכלר:  היום ראיתי בוועדת החינוך, אדוני היושב-ראש, שיש פרויקטים של ילדים שבאים לקשישים, עבודות שורשים עם סבים וסבתות ונכדים ונכדות, ושני הצדדים נהנים

ישראל אייכלר:  כשאני הייתי צעיר – אגב, אני מייצג את הקשישים לפי החוק

ישראל אייכלר:  למרות שאני לא קשיש, לפי החוק אני קשיש

איימן עודה: בן כמה אתה, כבוד הרב?     

ישראל אייכלר: יותר מ-65

ישראל אייכלר:  בזמן האחרון אנשים חוגגים את ה-100

ישראל אייכלר:  יש רב גדול בבני ברק, מרן הרב גרשון אדלשטיין, שלפני שבועיים מלאו לו מאה שנים

איימן עודה: נכון

איימן עודה:  גם שטינמן, גם אלישיב, גם הרב שך, אתם מצליחים בזה

ישראל אייכלר: יש זקנה בשכונה שלנו שכל הנכדים והצאצאים באו לחגוג לה את גיל 100, זה היה מדהים, כך שבעזרת-השם אני מברך את כולנו להגיע לגיל 100 בצלילות הדעת ובבריאות

ישראל אייכלר:  זו המטרה

ישראל אייכלר:       לגבי הנושא שאנחנו מדברים עליו, פה יש לנו באמת בעיה

ישראל אייכלר:  באופן טבעי יש גם צעירים שיש להם טכנוסטרס, שאינם מסתדרים עם הטכנולוגיה החדשה, אבל בגיל שלנו זו באמת בעיה, למרות שאשתי אומרת שאני כותב 30 שנה במחשב

ישראל אייכלר:  אני התחלתי עם עוד עם תוכנת איינשטיין, מי שזוכר, ועד לפני זה עם תוכנה שקדמה לה, ואתה עדיין לא יודע איך מסתדרים עם המחשב

ישראל אייכלר:  זה נכון, לאנשים בגיל שלנו ומעלה יש בעיה עם הדיגיטציה, וככל שהדיגיטציה הופכת ליותר משוכללת אנחנו יותר מתרחקים ממנה

ישראל אייכלר:  לכן, אשמח אם תצליחו, יו"ר ועדת המדע והטכנולוגיה, להנגיש את המדע והטכנולוגיה לאנשים מבוגרים

ישראל אייכלר:       אגב, שמעתי שיש ילדים שבאים ללמד את הסבתות איך לפעול גם כתוכנית בית-ספרית לדיגיטציה

ישראל אייכלר:  אז כמובן שעם כל ההסתייגויות מהדברים השליליים שיש בטכנולוגיה – הרי הקדוש ברוך-הוא ברא כל דבר בעולם עם עירוב של טוב ורע, אז יש גם הרבה דברים טובים שאדם מבוגר צריך –  אני מקווה מאוד שתצליחו עם כל אנשי המקצוע שלכם להנגיש את הטכנולוגיה ואת הדיגיטציה לאנשים מבוגרים, א', כדי שיוכלו להסתדר, ב', כדי שלא יוכלו לרמות אותם

ישראל אייכלר:  הנושא הזה עלה בדיון אחר שקיימנו, שמספקים להם כל מיני טכנולוגיות ודברים שאין להם שום מושג בהם, מחתימים אותם על הוראת קבע ואחר כך הילדים באים ורואים שסבתא חתמה מבלי שתדע

ישראל אייכלר:  גם זה נושא של טכנולוגיה

ישראל אייכלר:  אני מברך אתכם ומודה על קיום הדיון

איימן עודה: תודה רבה

איימן עודה:  אני מזמין אותך גם לישיבות, שתבוא, תשתתף ותקדם אתנו את הנושא שכל כך קרוב לליבך ובצדק

איימן עודה:  ד"ר תמי פורת, סגנית מנהלת המרכז הרפואי הממשלתי "שהם",  בבקשה

תמרה פורת-פקר: צהריים טובים, כבוד חבר הכנסת איימן עודה, אורחים מכובדים, אני תמי פורת, סגנית מנהלת המרכז הרפואי "שהם" בפרדס חנה ומזכירת האיגוד הגריאטרי הישראלי, ואני מאוד שמחה שאנחנו יכולים רגע לצלול לתוך הייחודיות של הגיל השלישי ולנסות להבין את המאפיינים

תמרה פורת-פקר:  בחלקם נגעתם אבל אני אנסה להרחיב אותם ולהראות את היריעה של הנושא

תמרה פורת-פקר:      היינו רוצים לראות את כל הקשישים שלנו, הזקנים בני הגיל השלישי, ממשיכים ליהנות מתרבות פנאי, יכולים לטייל בארץ ובעולם, נהנים מהטכנולוגיות, נהנים מהתשתיות הקיימות ואנחנו רק צריכים בעצם לראות כיצד אנחנו מנגישים להם את הדברים האלה על מנת שיוכלו להמשיך ליהנות מהם למרות מגבלות כאלה ואחרות שמתלוות אל הגיל שלהם

תמרה פורת-פקר:       אם נסתכל לאורך ההיסטוריה ישנם מספר פיתוחים מרכזיים, רובם פותחו בעקבות צורך לשפר נושא של ניידות, לשפר נושא של תקשורת

תמרה פורת-פקר:  אנחנו רואים את כיסא הגלגלים הראשון כבר משנת 1655, אנחנו רואים את מכונת הכתיבה שבעצם התפתחה עם השנים, הטלפון, הנושא של הווידאו-קונפרנס - - -     

ישראל אייכלר: אני רוצה להגיד ליושב-ראש ולכם שאני למדתי לכתוב בשיטה עיוורת על מכונת כתיבה כזאת, הציפורניים והידיים שלי נפצעו אבל למדתי ואני יודע את זה עד היום

תמרה פורת-פקר: אנחנו רואים את הקדמה ואנחנו גם רואים שמשך הזמן לכל טכנולוגיה לעבור דור הוא הרבה יותר קצר מאשר בעבר

תמרה פורת-פקר:  אנחנו היום כבר בשיחות הווידאו

תמרה פורת-פקר:  הקורונה בהחלט עשתה משהו נוסף וקידמה את הנושא הזה ברמה עולמית

תמרה פורת-פקר:  בארץ, כמו שאמרתם, יש מעל ל-1

תמרה פורת-פקר: 1 מיליון תושבים שהם בני 65 ומעלה, ומדי שנה נוספים כ-35,000 קשישים, שמהווים כ-12% מהאוכלוסייה

תמרה פורת-פקר:  אם נסתכל 60 שנה אחורה, כ-5% מהאוכלוסייה היו מעל גיל 65

תמרה פורת-פקר:  אנחנו עדיין במקום טוב יחסית ל-OECD, עם אחוזים יחסית נמוכים, כאשר באזורים מסוימים באירופה מדברים כבר על 25% מהאוכלוסייה בני 65 פלוס

איימן עודה: איזה מדינות?     

תמרה פורת-פקר: באיטליה בעיקר תוחלת החיים היא מהגבוהות בעולם

תמרה פורת-פקר:  אנחנו עומדים על 80

תמרה פורת-פקר: 5 בקרב הגברים ו-84

תמרה פורת-פקר: 6 בקרב הנשים, בהחלט ממוצע מהגבוהים בכל העולם

תמרה פורת-פקר:       אם נסתכל על נושא התפקוד אנחנו מסתכלים על משתנים שונים

תמרה פורת-פקר:  אנחנו מסתכלים על היכולת לבצע פעולות במשק הבית, על היכולת של לבוש ורחצה וללכת או לעלות מדרגות

תמרה פורת-פקר:  אנחנו רואים פה את הנתונים מעל גיל 65 ופילוח נוסף מעל גיל 75

תמרה פורת-פקר:  אפשר לראות שמעל גיל 75 כבר קרוב ל-20% מהאוכלוסייה תתקשה ברחצה והלבשה, ומעל 40% בעליית מדרגות והליכה

תמרה פורת-פקר:  אנחנו צריכים לקחת את הנתונים האלה בחשבון כשאנחנו באים לפתח כל מיני פתרונות וטכנולוגיות חדשות

תמרה פורת-פקר:       מבחינת השימוש באינטרנט, אנחנו הולכים מ-2010, 20 שנה אחורה, כאשר בקרב הצעירים כבר קרוב ל-80% השתמשו באינטרנט, במבוגרים דובר על 30%

תמרה פורת-פקר:  אנחנו במגמה יפה של שיפור ועומדים כבר על 75% אבל עדיין רחוק מהצעירים

תמרה פורת-פקר:  שם זה 95% משתמשים באינטרנט - - -     

איימן עודה: אבל אני חושב שהמדיה החברתית זה מה שחיזק בעיקר, יותר מאשר להיכנס לחפש זכויות

תמרה פורת-פקר: יש לנו את הניתוח של השימושים השונים של הקשישים

תמרה פורת-פקר:  אנחנו רואים שהם משתמשים גם לבנקאות, גם לשירותים ממשלתיים, גם לחיפוש מידע, אבל עדיין, אם בקרב הצעירים (הכחול) אנחנו מדברים על אזור 70%-80%, בקרב הקשישים זה עדיין באזור 40%

תמרה פורת-פקר:  יש עוד הרבה עבודה לעשות על מנת להביא אותם לשם

תמרה פורת-פקר:  חלק מהסיבה זה ידיעת השפה העברית

תמרה פורת-פקר:  חשוב להבין שבקרב האוכלוסייה שלנו ובקרב דוברי הערבית כ-50% מעל גיל 65 מתקשים בקריאה בעברית ובכתיבה בעברית, וגם כאן, כאשר נבוא ונפתח טכנולוגיות, צריך לראות שאנחנו יכולים לתת מענה לקשת רחבה של האוכלוסייה בהתאם לצרכים שלה

תמרה פורת-פקר:       מה בעצם האתגרים? למה הגיל השלישי דורש איזשהו קשב נוסף? נתחיל מהחושים

תמרה פורת-פקר:  עם הגיל אנחנו רואים שיש ירידה בראייה, יש ירידה בשמיעה, יש ירידה בחוש הטעם והריח

תמרה פורת-פקר:  אם נסתכל על הקוגניציה, על הנושא המנטלי, יותר דיכאון, יותר דליריום, שזה בלבול במצבים חריפים, רואים ירידה בזיכרון עד להתפתחות של דמנציה, כשדמנציה נחשבת היום למגפה הבאה של העולם, מחלות כרוניות, הרבה מאוד מחלות עם ריבוי תרופות, עם אשפוזים חוזרים וממושכים, כל אשפוז כזה מחמיר את מצבו התפקודי של הקשיש

תמרה פורת-פקר:  זה מתלווה להפרעות שינה וכאבים כרוניים

תמרה פורת-פקר:       מבחינת התפקוד יש ירידה במשקל, יש דלדול שרירים, יותר נפילות, יותר פצעי לחץ, הניידות הולכת ויורדת ובסופו של דבר הדברים האלה יובילו גם לבדידות החברתית הזאת, לניתוק מהסביבה, קושי לצאת מהבית, קושי להגיע למסגרות כאלה ואחרות וזה גורם גם לשחיקה

תמרה פורת-פקר:  שלא נשכח את המעטפת, התמיכה של המשפחה במקום הראשון, והצוותים המטפלים למיניהם, שלצערנו גם מוביל לפעמים להתעמרות בחסרי הישע כאשר הם לא מסוגלים להגן על עצמם ועל זכויותיהם

תמרה פורת-פקר:       מחקר גדול שהתפרסם בנובמבר 22 דיבר על חסמים וגורמים מקדמים לאימוץ אמצעים טכנולוגיים בקרב זקנים

תמרה פורת-פקר:  כמו שאמרנו, מעל גיל 75, ככל שהוא מוגבל בתפקוד, השכלה פחות אקדמאית, מצב כלכלי ירוד יותר, עמדות שליליות כלפי אמצעים טכנולוגיים, פחות יאמצו את השימוש בהם

תמרה פורת-פקר:  המעכבים יהיו פחד מכישלון, קשיים פיזיים, בושה והתנגדות כללית לטכנולוגיה

תמרה פורת-פקר:  אבל דברים מקדמים, ואולי עליהם אנחנו צריכים לשים יותר דגש, זה המודעות לתועלת שטמונה בהם, בני משפחה שיכולים לעזור ונושא של לימוד מותאם לקצב של הזקן וליכולותיו

תמרה פורת-פקר:  זה לא כמו ללמד היום ילד צעיר להשתמש בטכנולוגיה, צריך לעשות לימוד מכוון ליכולותיו של הקשיש

תמרה פורת-פקר:      איך אפשר לגשר על הדברים האלה ולהביא להזדקנות בריאה, שזו המטרה של כל מי שנמצא פה? זו בעצם רפואה מונעת וקידום בריאות, השכלה, סביבה בטוחה, משאבים כלכליים, תמיכה וחיבור חברתי, אורח חיים בריא, עבודה והתנדבות – ככל שנשמר את האנשים האלה במעגלי העבודה כך ייטב להם – פעילות פנאי ואנחנו כאן בנושא של החדשנות לגיל השלישי

תמרה פורת-פקר:  היום אנחנו מחלקים את החדשנות – יש מודלים שונים, הבאתי מודל אחד – אנחנו מדברים על פיתוח תרופות עם רגולציה מאוד מאוד קפדנית, מכשור רפואי ייעודי בעיקר לגיל השלישי ובריאות דיגיטלית, הזדמנות שנוצרה גם יחד עם הקורונה, בין הייטק לבריאות עם הזדמנות לייצר ממשקי עבודה חדשים ולראות איך ניתן ליישם חלק מהטכנולוגיות הקיימות בהייטק אל עולם הבריאות, אם זה בשירותי רפואה מרחוק, אם זה בשיתוף של המטופל מרחוק

תמרה פורת-פקר:  אנחנו מנגישים כך את כל הטיפול הרפואי לאנשים עם מוגבלות בניידות, לאנשים שגרים רחוק, לאנשים שאין להם יכולת להגיע אל המרפאה, ניטור מרחוק יאפשר לנו לאבחן מוקדם יותר ולהיות בסוג של חיזוי להידרדרות צפויה של מטופל

תמרה פורת-פקר:      זו הזדמנות גם לשאול את הצ'אט GPT

תמרה פורת-פקר:  אנחנו מדברים על טכנולוגיה, מדברים על חדשנות, שאלתי את צ'אט GPT על הנושא ואלה כל התשובות שהוא נתן לי, אז אני שמחה להגיד שנגענו פה בכולן אז אנחנו יחד עם צ'אט GPT

תמרה פורת-פקר:  אני חושבת שכולנו נצטרך ללמוד איך הפלטפורמה הזאת משתלבת לתוך עולם הרפואה, איך נעזרים בה ואיך היא לא מייצרת משהו שאולי מתעתע או יוצר איזשהו חוסר אמינות, אז התשובות פה היו בהחלט רלוונטיות

תמרה פורת-פקר:      יש יתרונות גדולים לשילוב הטכנולוגיה בשיקום

תמרה פורת-פקר:  אנחנו רואים שזה משפר את יכולת התרגול, משפר את חזרת המטופל לתפקוד, משפר את המוטיבציה ובהחלט אנחנו רואים יותר ויותר שעולם השיקום היום הוא נישה משמעותית שהטכנולוגיות מוצאות בה שילוב מעולה

תמרה פורת-פקר:  כאן אתם יכולים לראות טכנולוגיות, בחרתי מדגם של טכנולוגיות, לכל אחת מאלה אפשר למצוא דוגמאות, אם זה בעולם של המציאות המדומה – דיברנו קצת על הבינה המלאכותית – החיישנים, שהם בעצם סוג של ניטור למטופל מרחוק, תוכנות מיוחדות, סיעוד, טלמדיסין, רובוטיקה, הנגשה של הסביבה, מדברים היום על בתים חכמים מותאמים לצרכיו של הקשיש, ביופידבק ואביזרי העזר

תמרה פורת-פקר:       אז עם כל אלה, באמצעות טכנולוגיות וכלים דיגיטליים, ניתן לסייע ולשפר את איכות החיים של בני הגיל השלישי, תוך שמירה על הבריאות, מקסום העצמאות, שהוא נושא מרכזי, האוטונומיה ודחיקת התלות של הקשישים בזולת ובמערכת

תמרה פורת-פקר:  צריך כאן העלאת המודעות בחברה, הנגשה של טכנולוגיות ופיתוח של האוריינות הדיגיטלית בגיל השלישי

תמרה פורת-פקר:  תודה

איימן עודה: תודה רבה לך, למדתי

איימן עודה:  בר יפית, מנהלת תחום תעסוקה ומיצוי זכויות, בבקשה

יפית בר: שלום לכולם

יפית בר:  אני אתייחס לאגף ותיקים, האגף שממנו אני מגיעה, אני אספר על הדברים שאנחנו עושים בתוך האגף ומתוך העשייה שלו להתייחסות לפיתוחים, המעבר לשירותים דיגיטליים, ההשפעה שלהם על איכות החיים של האזרח הוותיק ואיך גם אנחנו כמשרד יכולים לסייע

יפית בר:  אז קודם כל אנחנו פועלים עבור כל האזרחים הוותיקים שנקראים עצמאים

יפית בר:  מה זה עצמאים? אזרחים ותיקים שהם בעלי צלילות קוגניטיבית ויכולת לקיים אורח חיים פעיל, שזה כ-80% מכלל האזרחים

יפית בר:  למה אני מציינת את זה? כי ישנם משרדים שונים שגם הפוקוס שלהם באוכלוסיות שונות בתוך אוכלוסיית האזרחים הוותיקים, כגון רווחה, בריאות ופילוחים שונים

יפית בר:       האגף שלנו פועל לקידום זקנה פעילה ומיטבית, לשילוב השתתפותם של האזרחים הוותיקים, כחלק מהאוכלוסייה ולמנוע את הידרדרותם הפיזית והקוגניטיבית

יפית בר:  לכן כל השירותים שאנחנו עושים הם כדי להשאיר אותם פעילים וחלק מהאוכלוסייה הכללית

יפית בר:  התחומים בהם אנחנו מתעסקים הם תחומים של מיצוי זכויות, תעסוקה בשכר –ד"ר תמר הציגה את חשיבות נושא העבודה – פנאי וצרכנות, התנדבות כמובן, לימודים ורכישת כישורים

יפית בר:  יש את נושא הבידוד שאנחנו לא שוכחים אותו וגם כמובן הקשר הרב-דורי, גם בתחומים של אוריינות דיגיטלית

יפית בר:       אני אשתף אתכם בחלק מהתוכניות שאנחנו עושים אבל בטרם אני רוצה להציג פה תמרורים בהמשך למה שתמרה הציגה בכל הקשור לפיתוח טכנולוגיות ושירותים טכנולוגיים

יפית בר:  מאוד מאוד חשוב בכל פיתוח של מוצר טכנולוגי שמיועד לאזרחים הוותיקים, ששם אני מאמינה שיש פוקוס על הצרכים והמאפיינים של האזרחים הוותיקים, אבל גם בפיתוח מוצרים טכנולוגיים שמיועדים לכלל האוכלוסייה כשביניהם גם האזרחים הוותיקים משתמשים, לדעת להכיר את המאפיינים, את הצרכים ואת החסמים שקיימים בקרב האזרחים הוותיקים כדי שגם פיתוחים חדשים יהיו נגישים לאזרחים הוותיקים

יפית בר:       באותה מידה לגבי שירותים דיגיטליים

יפית בר:  כאן יש חשיבות להתייחס לרמת האוריינות של האזרחים הוותיקים וכמובן לחיבור של חלקם לאינטרנט

יפית בר:  שירותים, אפילו ממשלתיים, שרוצים להנגיש את השירות בצורה רחבה יותר לכלל האוכלוסייה, הופכים את השירות לדיגיטלי, ובכך לפעמים הם משפרים את השירות עבור אזרחים מסוימים אבל חלק מהאזרחים הוותיקים פשוט מודרים מהשירות שמציעים

יפית בר:       אני אפרט בפניכם כרגע את התוכנית העיקרית שהמשרד מוביל

יפית בר:  אני אתייחס לערוצי התקשורת ותכף אני אסביר גם למה ואיך זה מתחבר לשירותים הטכנולוגיים והדיגיטליים

יפית בר:  יש לנו מוקד שנקרא מוקד מיצוי זכויות, 8840*, שעוזר למצות את כל זכויותיהם של האזרחים הוותיקים

יפית בר:  המוקד פועל במספר ערוצים

יפית בר:  יש לנו מוקד טלפוני שעובד מ-08:00 עד 20:00 בשבע שפות

יפית בר:  דרך אגב, דיברנו על כך שבקרב האזרחים הוותיקים יש דוברי שפות שונות ולא כולם יודעים את השפה העברית – אנחנו משתמשים במסרונים על מנת ליידע אותם לגבי כל הזכויות והשירותים החדשים

יפית בר:  אנחנו עדיין משתמשים בדיוור, במכתבים

יפית בר:  לפני שאנשים מגיעים לגיל פרישה הם מקבלים מכתב שאומר שעוד שנה הם יהיו זכאים לזכויות שמוקנות להם ברגע הפיכתם לאזרחים ותיקים ושהם צריכים להיערך לתקופה שלקראת הפרישה

יפית בר:       יש לנו ניידת זכויות, זה ממש רכב זכויות שמגיע לפריפריה ולריכוז אוכלוסיות שאנחנו רואים שאינן ממצות את הזכויות שלהן, כגון דוברי ערבית, דוברי אמהרית ודוברי רוסית, שצריך להגיע עד אליהן ולהביא גם את דוברי השפה

יפית בר:  עדיין כל המענים שציינתי כרגע הם אולד פאשן ואנחנו מדברים על פיתוחים טכנולוגיים ושירותים דיגיטליים אבל זה מה שהאזרחים הוותיקים צריכים בשירותים רבים כדי לקבל את המענה הטוב ביותר

יפית בר:  באותה מידה יכולתי להגיד: בואו נפתח איזשהו אתר למיצוי זכויות לאזרחים ותיקים שבו הם ימצאו את כל הזכויות ויפנו אותם לערוצים הרלוונטיים – ודרך אגב, פותח אתר כזה יחד עם "ישראל דיגיטלית", אנחנו היינו שותפים בפיתוח הזכויות של האזרחים הוותיקים, אבל זה לא מחליף את השירותים שלנו

יפית בר:  זאת אומרת, השירות הדיגיטלי או הפיתוח הרבה פעמים יכול להיות כמוצר משלים, וחשוב להגיד את זה כי אנחנו הרבה פעמים שוכחים את האוכלוסייה הזאת ומדירים אותה משירותים רבים

יפית בר:      אני מציינת פה גם שהמוקד עצמו מהווה עבורנו סיסמוגרף של כל הבעיות והקשיים שהאזרחים הוותיקים נתקלים בהם

יפית בר:  לאורך השנים אנחנו כל הזמן מקבלים פניות של אזרחים שטוענים ששירות מסוים שבעבר היה פרונטלי הפך להיות שירות דיגיטלי וכרגע הם לא יכולים לצרוך אותו

יפית בר:  אני אתן דוגמה בולטת שטיפלנו בה בשנים האחרונות והיא סגירת סניפי הבנקים

יפית בר:  זו סוגיה שנדונה גם בתוך הוועדות השונות בכנסת

יפית בר:  אזרחים ותיקים שהסניפים באזור מגוריהם נסגרו לא ידעו איך לקבל שירות

יפית בר:  אין להם את הכישורים הדיגיטליים, הם לא מצליחים להסתדר עם האפליקציה והם הרגישו שאין מי שרואה ושומע אותם

יפית בר:       בשלב הראשון, כשראינו את ריבוי הפניות, פנינו לממונה על הבנקים, הצפנו את הבעיה, הבנו שהסוגיה של סגירת הבנקים זה משהו שיקרה בלאו הכי, אין לנו אפשרות למנוע את זה, יחד עם זאת רצינו לראות איך לעשות את זה נכון, איך לתת לאזרחים הוותיקים את הכלים לעבור את הטרנספורמציה הזו בצורה טובה

יפית בר:  פתחנו בהרצאות של נציגים של הממונה על הבנקים על כל השירותים שאנחנו מנגישים, זה היה ניתן לדוגמה "שלישי בשלייקס", יום שבו כל האזרחים הוותיקים מגיעים לראות סרט ב-10 שקלים, פתחנו את בתי הקולנוע לפני הסרט, הם קיבלו הרצאה על השינויים ואיך להשתמש בכלים הדיגיטליים

יפית בר:       יחד עם זאת, לפני שלוש שנים קידמנו אמנה וולונטרית יחד עם איגוד הבנקים והפיקוח על הבנקים שקבע צעדים משמעותיים למתן מענה לאוכלוסייה, כגון קו ייעודי טלפוני לאזרחים הוותיקים, קדימות בתור לבני 70 פלוס – למרות שהיום על פי חוק זה 80-80 פלוס, בבנקים הורידו את זה ל-70 פלוס – קידום של הכשרות דיגיטליות, אפילו פתיחה של סניפים ניידים באזורים בהם יש ריכוז גבוה של אזרחים ותיקים, וגם שירות משלוח עד הבית

יפית בר:  זו דוגמה אחת לכך שאם המעבר הזה קורה, צריך לעשות אותו נכון ולהנגיש אותו לאזרחים הוותיקים

יפית בר:       אני יכולה לתת דוגמה נוספת מתוך הבית שלנו, מתוך המשרד שלנו

יפית בר:  המשרד מנפיק לאזרחים הוותיקים את תעודת האזרח הוותיק, זו תעודת קשיחה שמגיעה לאזרחים הוותיקים הביתה בדואר

יפית בר:  ראינו שפעמים רבות התעודה לא מגיעה, מסיבות שונות – נאבדת בתהליך השליחה של הדואר, הכתובת לא תקינה, תהליך ההנפקה של תעודה חדשה שלוקח מספר חודשים

יפית בר:  זה העיק על האזרחים הוותיקים, רצינו לשפר את השירות עבורם ופיתחנו אפליקציה ייעודית שבה ניתן להנפיק את תעודת האזרח הוותיק כתעודת דיגיטלית

יפית בר:  כל תהליך פיתוח האפליקציה נעשה ביחד עם קבוצות של אזרחים ותיקים שהתנסו בכל תהליך הפיתוח בשימוש באפליקציה, איפה הם נתקעים, מה צריך לשפר ורק לאחר שעשינו מספר ניסיונות התחלנו להשיק את השירות הזה

יפית בר:       אני אוכל להגיד לכם שגם פה עדיין נתקלנו בבעיות והשירות הנוסף שאנחנו מיישמים, גם בתוך המוקד וגם לשירותים אחרים, זה התקשרות עם חברה שנותנת ליווי וייעוץ דיגיטלי לאזרחים ותיקים, עם עמותת "תפוח"

יפית בר:  כל פעם שאזרח ותיק מתקשה להשתמש, אם זה בהנפקת תעודת אזרח ותיק דיגיטלית, אם זה קביעת תור לקופת חולים, אם זה פתיחת אימייל, אם זה שימוש בזום, אם זה כל שירות אחר, אנחנו מפנים אותו לשירות הקיים אצלנו במוקד כדי באמת לסייע להם לשפר את הכישורים הדיגיטליים

יפית בר:      אני אתן דוגמה נוספת שנוגעת לעולם העבודה

יפית בר:  המשרד מקדם תעסוקה ושילוב של אזרחים ותיקים בשוק העבודה, עבודה בשכר

יפית בר:  אפילו שהם עברו את גיל הפרישה האנשים האלה עוד רוצים להישאר בשוק העבודה

יפית בר:  כשפיתחנו את התוכנית פיתחנו אתר ייעודי לחיפוש עבודה לאזרחים ותיקים

יפית בר:  באתר היו כמובן עשרות משרות שמיועדות אך ורק לאזרחים ותיקים

יפית בר:  בכל תהליך הפיתוח וההתאמה של האתר השתמשנו בייעוץ וליווי של אשת מקצוע שההתמחות שלה היא פיתוח שירותים דיגיטליים וטכנולוגיים לאזרחים ותיקים וכמובן שהיא מכירה את כל הצרכים, ורק תוך כדי ההבנה של מה צריך להיות בתוך האתר הקמנו את האתר

יפית בר:  זה מדבר לפעמים על הפונט באתר, אם זה הלינק של סיוע או עזרה שמלווה אותם בכל דף ודף, הדברים האלה כל כך כל כך חשובים

יפית בר:       אני אסכם את הנושא הזה באמירה שעד שפיתחנו אתר ייעודי לחיפוש עבודה, עדיין כל השירותים הנוספים ניתנו

יפית בר:  זאת אומרת, יש טלפון לליווי של מחפשי עבודה, יש מרכזי תעסוקה שנותנים מענה פרונטלי, יש הכשרות – דרך אגב, גם בזום וגם פרונטלי – יש הכשרות לכישורים דיגיטליים שגם עוזרים לשילוב בשוק העבודה וגם לשמור על היכולת שלהם להשתלב בשאר השירותים הקיימים

יפית בר:       אני רוצה לסכם ולהגיד שהמשרד מקבל פניות רבות של משרדים שונים שרוצים להנגיש את השירותים ואת השינויים שנעשו בשירותים שלהם לאזרחים הוותיקים ואנחנו נמצאים כערוץ שיכול לסייע, להנגיש ולהגיע לאזרחים הוותיקים, וגם לתת את הכלים לעשות את זה בדרך הטובה ביותר

יפית בר:  אני אתן פה שלוש המלצות שאני חושבת שחשוב לשים אותן בכל פיתוח של שירות או מוצר טכנולוגי: תמיד לתת איזשהו ליווי טלפוני על אף שהשירות הפך להיות בעיקרו דיגיטלי, תמיד לתת ליווי דיגיטלי למשתמשים חדשים או לאוכלוסיות שמתקשות, וכמובן בתהליך הפיתוח להכיר את החסמים, את המאפיינים, של כל האוכלוסיות אבל ובטח ובטח לאוכלוסיות החלשות שבסופו של דבר מודרות מהשירותים הדיגיטליים

יפית בר:       אני סיימתי אבל אני רוצה להגיד שיש עוד דברים שהמשרד עושה ואני אתן למירי את רשות הדיבור כדי שתרחיב בנושא

יפית בר:  תודה רבה

איימן עודה: תודה רבה לך, דברים חשובים בהחלט

איימן עודה:  קרן פרנק, מנהלת חדשנות, רשת "בית בלב", איגוד בתי אבות, בבקשה

קרן ברק: שלום ותודה רבה על ההזמנה לדבר על נושא כל כך חשוב של שילוב טכנולוגיות בקרב בני הגיל השלישי

קרן ברק:  רשת "בית בלב" היא הרשת לטיפול המקיף בקשיש מקבוצת "מכבי שירותי בריאות"

קרן ברק:  הרשת מונה 6 בתי דיור מוגן בפריסה ארצית, 6 בתי חולים גריאטריים שיקומיים וכן עולם הבית, שיקום הבית וכדו'

קרן ברק:  הרשת חרתה על דגלה ולהוביל בתחום החדשנות בטכנולוגיות לגיל השלישי ובכל רגע נתון היא מטפלת ב-20% מהגריאטריה הפעילה

קרן ברק:      אני כאן כדי לספר לכם על החשיבות של פיתוח תשתיות ופלטפורמות לבני הגיל השלישי, הן בתחום הדיור והן בתחום הבריאות

קרן ברק:  אנחנו ברשת מפתחים שימוש ברובוטיקה, אנחנו מקדמים פיתוח של רפואה מרחוק, אנחנו מקימים תשתית של fire שמאפשרת שיח בין תיקים רפואיים במערכות שונות, אנחנו עושים פיתוחים למיניהם, אבל תוכנית הדגל שלנו היא בהקמת מרכז חדשנות ראשון מסוגו בארץ לטכנולוגיות הגיל השלישי

קרן ברק:  אנחנו עושים את זה בתמיכת רשות החדשנות, משרד הבריאות ומערך הדיגיטל הלאומי

קרן ברק:  אני תכף ארחיב על התמיכה הזאת

קרן ברק:      אני אספר שהמרכז מאפשר לחברות הזנק וכן לאקדמיה לקדם גם מחקרים וגם פיילוטים שרלוונטיים לטכנולוגיות הגיל השלישי

קרן ברק:  לצערי כיום בארץ אין הרבה אופציות ולמרות שיש נכונות רבה מאוד מצד ארגוני הבריאות אין הרבה מקומות שבהם באמת ניתן לעשות ניסוי ותרגול של מודלים ולאפשר את פיתוח הטכנולוגיות הללו

קרן ברק:  לכן מרכז החדשנות שלנו מהווה תשתית מאוד משמעותית בהיבט הזה

קרן ברק:       מרכז החדשנות מתבסס על חדרי מחקר וירטואליים, על דאטה, מידע רפואי שנצבר לאורך עשור אחורה, שהוא מאוד ייחודי לגריאטריה כי זה רצף של קשיש בריא בדיור המוגן, קשיש מאושפז וכן עולם בבית

קרן ברק:  כמו שאמרתי, הוא מוגש באמצעות חדרי מחקר וירטואליים, היחיד בארץ לגריאטריה, ובמרכז החדשנות מתאפשרים גם פיילוטים בתוך בתי הדיור המוגן ובתוך בתי החולים באופן כזה שהסטארט-אפים מלווים ע"י אנשי המקצוע המצוינים שלנו וכך יכולים לפתח את הטכנולוגיות

קרן ברק:      אני רוצה לומר שזה בזכות התשתיות שקיבלנו מהמדינה

קרן ברק:  בזכות המענק, הגראנט המשמעותי שקיבלנו מהמדינה, התאפשר לנו להסיט משאבים לטובת הקמת מרכז חדשנות

קרן ברק:  כולנו מכירים את הנתונים בגריאטריה, במיוחד בתחום הבריאות, שזה תחום גירעוני

קרן ברק:  לא נכנס לכל תשלום על מיטה אשפוז, אבל בגריאטריה כל שקל שיש הולך לטיפול מיטבי בקשיש, ולכן זה לא טריוויאלי להקים תשתיות של פיתוח ומחקר ולכן התמיכה משמעותית מרשות החדשנות אפשרה לנו לעשות את הדבר הזה

קרן ברק:      כמו שכולנו יודעים, להכפיל מיטות או להכפיל את מספר הרופאים לא יכול לתת מענה לצונאמי שמתרחש ומתרגש עלינו של הזקנה ולכן הוא חייב לקבל מענה אחר

קרן ברק:  זה צו השעה מבחינתנו לדבר על תמיכות ממשלתיות שיהיו הולמות לגודל האתגר של אוכלוסייה שזקוקה לפיתוחים טכנולוגיים

קרן ברק:  אנחנו חושבים שזה הזמן לשים את זה כיעד אסטרטגי ראשון במסגרת תוכנית אב שתתמודד עם צונאמי הזקנה במדינת ישראל, ואנחנו כ"בית בלב" נשמח מאוד לשתף פעולה ולתרום מהניסיון שלנו במרכז החדשנות, תוך שיתוף פעולה עם כלל הגורמים בגריאטריה, כמו שאנחנו עושים היום, גם מכיוון המדינה, כדי שיהיה אפשר לקחת את זה עוד צעד אחד קדימה

קרן ברק:  תודה רבה

איימן עודה: תודה רבה

איימן עודה:  אני רוצה לברך את חבר הכנסת סימון מושיאשוילי, שמשתתף בכל ישיבות הוועדה ואני מאוד מעריך את זה

איימן עודה:  יצחק במברגר, "יד השרה", שכולנו מכירים ומוקירים, בבקשה

יצחק במברגר: שלום לכולם, שמי איציק במברגר

יצחק במברגר:  את "יד שרה" אני לא צריך להציג כי אני חושב שכולנו מכירים את 123 הסניפים שנמצאים בכל הארץ ובכל המגזרים

יצחק במברגר:  הייתי רוצה לדבר על שתי דברים: תחום אחד זה הנושא של חיישן נגד נפילות שכבר ב"יד שרה" הרבה מאוד שנים

יצחק במברגר:  מה שהיה עד היום זה חיישן שהוא רק בבית – אם מישהו היה נופל בבית זה ישר היה מתקשר למוקד וכו' – עכשיו התחלנו להפעיל חיישן גם של נפילה בחוץ, גם מנטר מדדים ו-GPS, אם חלילה בן-אדם לא יודע איפה הוא נמצא וכו'

יצחק במברגר:  לשם אנחנו הולכים

יצחק במברגר:       יחד עם זה יש ב"יד שרה" מרפאה למניעת נפילות וערכה למניעת נפילות, שזה תחום גדול ועצום

יצחק במברגר:  מנושא נפילות אני עובר כבר לדבר השני והוא תחום ההשאלות, החל מהשאלה של כיסא גלגלים ועד אשפוז בית

יצחק במברגר:  מהשלב של השאלת כיסא גלגלים היום כבר הכנסנו את האופציה של הבוט

יצחק במברגר:  בן-אדם יכול לשאול ב"וואטסאפ" איפה יש, איפה הוא יכול להשיג, באיזה סניף, האם זה נמצא או לא נמצא, באיזה שעות ואנחנו מנסים להתקדם לשם

יצחק במברגר:      אני אמשיך הלאה לנושא אשפוז הבית

יצחק במברגר:  כולנו מבינים שהמצב הכי טוב למבוגרים זה להיות בבית

יצחק במברגר:  שם גם, אם זה ההמשך של המערכת הרובוטית הזאת, שאפשר לעשות הזמנה וכו', אנחנו מנסים להגיע למצב שזה מכניס את ההשאלה ביחד

יצחק במברגר:  בן-אדם שהיום יוצא מבית החולים, לרוב אנחנו לא יודעים שום דבר, אומרים לו: תלך ל"יד שרה", תיקח כיסא או מיטת בי"ח

יצחק במברגר:  דבר ראשון הוא לא יודע מה הגודל, הוא לא יודע אם זה יכול להיכנס לו לבית, הוא לא יודע איפה ומה

יצחק במברגר:  אחרי שהוא לקח מיטה, אומרים לו: אתה  צריך גם מנוף וכו'

יצחק במברגר:  אז פה אנחנו מנסים לקדם איזשהו פיתוח שבן-אדם יוכל מיד להיכנס ולראות, יוגדר לו מה המצב שלו, הוא יוכל מיד לקבל איזושהי תמונה מה כדאי, מה אפשר

יצחק במברגר:  זה מצד אחד

יצחק במברגר:      מצד שני, אחרי שראינו שהוא צריך מיטת בית חולים, האם זה נכנס בחדר? מה הגדלים שצריך למצוא? שם חשבנו על פיתוח שבן-אדם ממש יוכל בבית, אם הוא פותח את המצלמה, להכניס את המוצר ולראות האם המוצר נכנס

יצחק במברגר:  אחרי שפתחנו את זה הוא יכול גם לראות האם כיסא הגלגלים יכול להיכנס למקלחת, לשירותים

יצחק במברגר:  אני חושב שכולנו צריכים להתאגד ולעשות עוד הרבה הרבה דברים הרבה יותר טובים

יצחק במברגר:  הטכנולוגיה בכלל יכולה לעזור לכולנו, לא רק להורים שלנו, גם לנו כדי שנוכל לעזור לגיל השלישי

יצחק במברגר:  תודה לכולם

איימן עודה: תודה

איימן עודה:  יוגב שמני, מערך הדיגיטל הלאומי, בבקשה

יוגב שמני: שלום לכולם, יוגב שמני, מנהל חטיבת טכנולוגיות ושירותים דיגיטליים במערך הדיגיטל הלאומי

יוגב שמני:  קודם כל אני אגיד כתפיסה – והצגנו את זה גם בדיונים אחרים בוועדה הזו – שהתפקיד שלנו הוא לדאוג לכך שאף אחד לא נשאר מאחור, זה נכון לכלל האוכלוסיות ובוודאי כשאנחנו מדברים על אזרחים ותיקים

יוגב שמני:  אז כל שירות דיגיטלי שאנחנו מפתחים אנחנו חושבים גם על איך אזרחים ותיקים יוכלו לצרוך את השירות הזה

יוגב שמני:       מערך הדיגיטל פועל במספר ערוצים, אחד מהם הוזכר קודם במסגרת שותפות עם חלק מהגופים

יוגב שמני:  אחד הדברים שאנחנו מובילים הוא הנושא של קידום אוריינות דיגיטלית, מיזם שהפעלנו ממש לאחרונה יחד עם הרשויות המקומיות שנקרא "100 באוריינות דיגיטלית"

יוגב שמני:  עובדים כרגע עם 115 רשויות מקומיות, וכמובן עוד הכשרות רבות שאנחנו עושים גם כדי לקדם את התחום הזה בקרב האוכלוסייה הזאת, כשרק בקורסים שנעשו לאחרונה כ-50,000 אזרחים ותיקים הוכשרו כדי לקדם אותם להתנסות בשירותים דיגיטליים

יוגב שמני:       כשאנחנו מדברים על שירותים דיגיטליים אנחנו דואגים לוודא שגם כאשר מתקשים לבצע את השירות הזה יש תמיכה לאזרחים ויש מוקד טכני ממשלתי מרכזי שבכל שירות – זה נכון, אגב, לכלל האזרחים אבל בוודאי אזרחים ותיקים שמתקשים – יש יכולת לסייע לאזרח לבצע את השירות, עד כדי צפייה מרחוק, כדי להסביר לו על מה ללחוץ ואיך לפעול כדי שהוא יוכל להשלים את השירות כמו כולם

יוגב שמני:       גם ב"קמפוס IL", שזה המיזם הלאומי ללמידה דיגיטלית יש קורסים להכשרה בנושא של אוריינות דיגיטלית שמיועדים כמובן לאזרחים ותיקים; מנוע הזכויות, שזו גם פלטפורמה שאנחנו מובילים, התחלנו עם האוכלוסייה של אזרחים ותיקים, לתת להם כמה שיותר מידע על הזכויות שרלוונטיות - - -     

איימן עודה: כמה נכנסים לאתר שלכם מעל גיל 65? אני חושב שיש פה בעיה

יוגב שמני: מבדיקה מהירה שעשינו תוך כדי – אבל נשלח נתונים יותר מדויקים – כ-14% מכלל הגולשים באתר Gov

יוגב שמני: il, האתר העיקרי, זה אזרחים ותקים

סימון מושיאשוילי: וכמה זה מתוך האזרחים הוותיקים שקיימים היום? מה כמות האזרחים הוותיקים היום במדינת ישראל?     

קריאה: 12%

סימון מושיאשוילי: וכמה מהם באחוזים צורכים את אותם כלים דיגיטליים?     

יוגב שמני: בדקתי את זה ממש נקודתית כרגע, רק על הכניסה ל-Gov

יוגב שמני: il – יש המון שירותים

יוגב שמני:  אתר Gov

יוגב שמני: il זה האתר הראשי, כ-100 מיליון ביקורים בשנה באתר הזה, אתר מאוד מאוד גדול – כ-14% מתוך הגולשים בו הם אזרחים ותיקים

יוגב שמני:  להגיד לך ברמה של שירות פר משרד קשה

סימון מושיאשוילי: אי אפשר למפות את זה?     

יוגב שמני: קשה, בטח לא כרגע, אבל אפשר לנסות לעשות איזשהו ניתוח

יוגב שמני:  אבל יש עוד אתרים, זה לא רק Gov

יוגב שמני: il

יוגב שמני:  יש אזור אישי, יש הזדהות ויש הרבה מאוד אתרים שאפשר לבחון כל אחד מהם לגופו

יוגב שמני:  אני יכול להגיד אגב על שירות שהעלינו הבוקר לאוויר באזור האישי הממשלתי, MyGov, שירות שמיועד לאזרחים ותיקים, נשים מעל גיל 62, גברים 67, ואחר כך גם מעל גיל 75, שמי שזכאי לתחבורה ציבורית יקבל הודעה

יוגב שמני:  המטרה היא להניע אותו לפעולה לבצע ולצרוך איזשהו שירות

יוגב שמני:  זה במקרה עלה היום בבוקר

יוגב שמני:  כל הזמן אנחנו מסתכלים ומנסים להוסיף עוד ועוד שירותים, בוודאי גם לאוכלוסיות האלה

איימן עודה: תודה רבה לך, יוגב

איימן עודה:  ד"ר מיכל הלפרין, ג'וינט ישראל, בבקשה

מיכל רוזין: ד"ר מיכל הלפרין בן צבי, מומחית בהתאמה של ממשקים דיגיטליים לאנשים מבוגרים מג'וינט-אשל

מיכל רוזין:  להגיע לפה לוועדה – הכי פשוט, אימייל, נכון? אין פה אף אחד שאין לא אימייל

מיכל רוזין:  לכ-50% מהאזרחים הוותיקים בארץ אין אימייל, לא משתמשים באימייל, במוצר הכי בסיסי הזה

מיכל רוזין:  בג'וינט, בארבע השנים האחרונות, אנחנו מתעסקים בכל הפער הדיגיטלי בכמה מישורים

מיכל רוזין:  מישור אחד זה האוריינות הדיגיטלית

איימן עודה: 50%? למה אני חושב שאפילו פחות? אולי כי אני בא מהאוכלוסייה שהמבוגרים בה משתמשים פחות באימייל

מיכל רוזין: כשאנחנו מדברים על האוכלוסייה הערבית המצב הוא הרבה יותר גרוע

מיכל רוזין:  הרבה יותר גרוע

מיכל רוזין:  מדברים על שלוש אוכלוסיות שרמת האוריינות הדיגיטלית שלהן היא מאוד מאוד נמוכה: אזרחים ותיקים, ערבים וחרדים

מיכל רוזין:  אלו האוכלוסיות המרכזיות, לחם החוק של מערך הדיגיטל הלאומי

איימן עודה: יש דברים שהם יותר נגישים, וואטסאפ למשל

איימן עודה:  אני חושב שאולי 75% מהמבוגרים כן משתמשים, אבל אימייל פחות שכיח

מיכל רוזין: נכון, בגלל זה שאנחנו מחלקים את כל העולם הדיגיטלי לכל מיני תחומים: וואטסאפ ופייסבוק זה משהו אחד, לצרוך שירותים ממשלתיים לדוגמה זה כבר עולם אחר לגמרי, זה דורש מיומנות והבנה שונה לגמרי

מיכל רוזין:  אז מה אנחנו עושים? אנחנו מלמדים, לומדים איך ללמד

מיכל רוזין:  ואגב, בהקשר למה שנאמר קודם, ילדים לא יודעים איך ללמד בן-אדם מבוגר, זה מקצוע, זה פרופסיה שצריך ללמוד אותה

מיכל רוזין:  אז למדנו איך צריך ללמד אנשים מבוגרים והשקענו הרבה יחד עם מערך הדיגיטל הלאומי

מיכל רוזין:  זה כל מה שנכנס לנושא של מיזם "100 באוריינות דיגיטלית", אלה דברים שכבר הוטמעו

מיכל רוזין:       אבל איך המוצרים הדיגיטליים נראים? איך נראות האפליקציות שאנחנו משתמשים בהן היום? פיתחנו מדריך שלם, לוג-אין, שנותן כלים עבור אנשים שמפתחים את האפליקציות האלה בשביל לראות

מיכל רוזין:  ואגב, זה לא רק פונט גדול וכו', אנחנו מדברים על איך המידע מפוזר בתוך האתר, איזו שפה – הרבה מהאתרים האלה משתמשים בשפה שאינה ברורה למשתמשים מבוגרים רבים – עיצוב

מיכל רוזין:  זה עולם שלם שאנחנו מתעסקים בו

מיכל רוזין:  היום, ביחד עם מערך הדיגיטל, אנחנו פועלים לפיתוח של מפת מדדים לאומית לנושא של אוריינות דיגיטלי, שהאזרחים הוותיקים יקבלו שם מקום מאוד מאוד משמעותי

מיכל רוזין:  אז יש הרבה מה לעשות

איימן עודה: תודה רבה לך, ד"ר מיכל

איימן עודה:  עידן אבוקסיס, חברת גייטבטר, בבקשה

עידן אבוקסיס:  שלום, יושב-ראש הוועדה, חבר הכנסת, אורחים נכבדים, שמי עידן מחברת גייטבטר

עידן אבוקסיס:  אני הולך לדבר אתכם על נושא של נפילות באוכלוסייה המבוגרת שיצחק נגע בו קצת לפניי ועל הפתרון שלנו לבעיה הזאת

עידן אבוקסיס:  אחד מכל שלושה מבוגרים ייפול פעם בשנה וגם אם הנפילה הזאת לא תיגמר בפציעה היא לרוב תיגמר באיזשהו חשש מנפילות, מה שיוביל להסתגרות בבית, לירידה תפקודית, ירידה באיכות החיים ובסוף גם למוות

עידן אבוקסיס:  זה הגורם מספר אחד לפציעות ומוות כתוצאה מפציעות

עידן אבוקסיס:  רק כדי לסבר לכם את האוזן, אם בשנתיים הראשונות של הקורונה מתו כ-12,000 אנשים בישראל, מנפילות מתים בכל שנה 24,000 מבוגרים

עידן אבוקסיס:  כלומר פי ארבעה ממה שמתו בקורונה

עידן אבוקסיס:       למה הם נופלים? כי סביב גיל 65 מתחילה אצלנו איזושהי ירידה קוגניטיבית שקשורה בתפקודים ניהוליים, ספציפית בתפקודים ניהוליים שקשורים בהליכה, כמו תכנון הליכה, ריבוי משימות וקבלת החלטות

עידן אבוקסיס:  בטח לכולכם יצא ללכת עם איזשהו אדם מבוגר ברחוב וברגע שהוא מתחיל לדבר הוא פתאום נעמד, הסיבה שהוא נעמד היא כי כבר קשה לו ללכת ולדבר באותו זמן, וזה בדיוק מה שאנחנו עובדים עליו

עידן אבוקסיס:      חברת גייטבטר מפתחת תוכנה, תוסף של מציאות מדומה להליכונים – הליכונים כמו של חדר כושר – שמאפשרת לעשות אימון שמשלב מוטוריקה וקוגניציה בו-זמנית

עידן אבוקסיס:  המטופל הולך על ההליכון תוך כדי שהוא רואה את הרגליים שלו בתוך המציאות המדומה ועושה את התרגול כשהוא הולך בתוך סביבה בטוחה ומבוקרת והאימון מתאים את עצמו ליכולות התפקודיות של המתאמן ולתוצאות שלו באימונים הקודמים

עידן אבוקסיס:      הפתרון שלנו גם מוכח ועובד

עידן אבוקסיס:  את המערכת פיתחו לראשונה צוות של פרופסורים חוקרים מהמעבדה לחקר תנועה וקוגניציה באיכילוב שחוקרים את זה כבר במשך יותר מעשור ופרסמו עד היום 20 מאמרים שמראים שאימון על המערכת שלנו מפחית נפילות ב-50%

עידן אבוקסיס:  זה גם נשמר חצי שנה אחרי הטיפול האחרון

עידן אבוקסיס:  הם אפילו הראו במחקרים של fMRI שיש שינוי בפעילות המוחית והמוח מתפקד בצורה הרבה יותר טובה אחרי הטיפול במערכת שלנו

עידן אבוקסיס:       מתוקף התוכנית הלאומית למניעת נפילות של משרד הבריאות השתתפנו במכרז ומתוקף המכרז פרסנו שבע מערכות במכבי, טיפלנו ב-200 מבוגרים

עידן אבוקסיס:  עקבנו אחריהם במשך חצי שנה, ראינו שם ירידה של 70% במספר הנפילות, 46% ירידה במספר הפניות למיון ו-35% ירידה במספר ימי אשפוז

עידן אבוקסיס:  תוצאות מדהימות

עידן אבוקסיס:  בעקבות התוצאות האלה גם קבוצת מכבי, גם "בית בלב", כללית, פרסו את המערכת בפריסה ארצית

עידן אבוקסיס:  אנחנו נמצאים היום גם בקופות החולים, גם בבתי חולים שיקומיים וגם בבתי דיור מוגן ומרכזי יום לקשיש

עידן אבוקסיס:  אני אשמח לענות על שאלות ותודה על ההקשבה

איימן עודה: תודה רבה לך, עידן, הרבה הערכה

איימן עודה:  יואל פלדמן, חברת Avia Home, בבקשה

יואל פלדמן: תודה רבה, יושב-ראש הוועדה, תודה רבה לכולם על ההקשבה והנוכחות

יואל פלדמן:  לי קוראים יואל פלדמן, אני בן 37, יש לי תואר ראשון בתקשורת ותואר שני במנהל עסקים

יואל פלדמן:  לפני כשלוש שנים, במהלך תקופת הקורונה, על בסיס סיפור חיים אישי של שותף שלי הקמנו את Avia

יואל פלדמן:  Avia היא חברת סטארט-אפ שיצרה מודל פורץ דרך לשיפור איכות החיים של בני הגיל השלישי השואפים להמשיך לגור בבית המגורים ובו-בזמן לשמר את האוטונומיה בחיים שלהם, להיחשף ולהשתתף למגוון הזדמנויות חברתיות חדשות ברמה המקומית, שזה הדגש שאנחנו שמים ודרכו פותחים המון הזדמנויות להזדקנות מיטבית

יואל פלדמן:  אנחנו גם נותנים סיוע ותמיכה ושירותי ניווט מצוות מקומי בעת הצורך על מנת למטב את התהליך של ההזדקנות במקום

יואל פלדמן:      החברה שלנו למעשה יצרה שירות שמבוסס על טכנולוגיה

יואל פלדמן:  הטכנולוגיה היא זו שמאפשרת לתת את השירות

יואל פלדמן:  הטכנולוגיה היא שלנו, אנחנו משתמשים בכלי בינה מלאכותית ויוצרים דאטה ייחודית שמאפשרת לנו לנטר, ובהמשך גם לנבא, ולמנוע את ההידרדרות

יואל פלדמן:  אנחנו בעצם מאפשרים לאנשים לבד להצטרף לקהילה מקומית

יואל פלדמן:  אנחנו עושים תהליך דיגיטלי ופיזי שמאפשר לנו ללמוד על ההעדפות שלהם

יואל פלדמן:  לאחר מכן יש לנו אפליקציה

יואל פלדמן:  לאפליקציה הזו יש יותר מ-75% שימוש שבועי

יואל פלדמן:  דרך האפליקציה למעשה חברי הקהילה נחשפים להזדמנויות

יואל פלדמן:  אנחנו כמובן נמצאים בקשר, קשר יוזם

יואל פלדמן:  זה אחד הדברים שמאפיינים אותנו, שאנחנו לא מחכים לראות את השימוש, במידה ואין שימוש אנחנו יוצרים קשר

יואל פלדמן:  Avia זה סבתא בלטינית ולמעשה אנחנו התמקדנו בנושא הזה בגלל שהבנו שרוב האוכלוסייה מעוניין להמשיך לגור בבית ולשמר את האוטונומיה

יואל פלדמן:      כמה מילים על המערכת

יואל פלדמן:  המערכת שלנו כוללת אפליקציית קצה לגמלאי, מערכת לניהול יומן מועדון, אינטגרציית למערכות אחרות, ניהול כל נותני השירותים והשותפים שבאים במגע עם המנוי שלנו, כולל משימות, בקשות, ביקורי בית, דוחות ותובנות שמבוססות על דאטה ייחודית שאנחנו מצליחים לייצר

יואל פלדמן:  כשמצטרפים לקהילה אנחנו מדברים על יצירת חברויות

יואל פלדמן:  בניגוד למקומות עבודה בתקופות אחרות של החיים, שיותר אפשרי ליצור חברויות חדשות, כשמגיעים לגיל השלישי המון אנשים נשארים לבד ומפחיתים קשרים חברתיים, וזה בדיוק המקום שאנחנו מאפשרים להם לבוא לידי ביטוי, לתרום ולהיתרם

יואל פלדמן:  המון עבודה על משמעות

יואל פלדמן:      אנחנו כמובן בקשר עם המון גופים בישראל, גם מעולם של הטיפול, גם ג'וינט, ד"ר מיכל בן צבי שהכרנו וגם השכלנו, אנחנו עכשיו מכירים תוכניות של רשות החדשנות בשיתוף פעולה עם גופים, כי אנחנו לאחר פיילוט מוצלח מאוד שנמשך כשנה בתל אביב עם עשרות אנשים שמעידים שמאז ההצטרפות לקהילה תחושת הביטחון עלתה

יואל פלדמן:  הם לא רוצים לוותר על זה, הם מרגישים שזה המקום

יואל פלדמן:  אנחנו כמובן שילבנו גם את תחום הגרונטולוגיה, הגריאטריה, חברה ותרבות

יואל פלדמן:       הטכנולוגיה שלנו היא פלטפורמה ייחודית שלנו, ישראלית

יואל פלדמן:  אנחנו מגייסים צוות מקומי ורואים התאמה דרך הטכנולוגיה לכל האוכלוסיות בישראל

יואל פלדמן:  אני מייסד ואחראי על טכנולוגיה אבל אני גם השבוע ביקרתי בבית של אחד המינויים, ישבתי אתו על המחשב, לימדתי אותו פונקציה חדשה בהעתקה והדבקה, ובאמת חלק ממה שאנחנו עושים זה לשמור על המגע האנושי

יואל פלדמן:  איך שומרים על המגע האנושי? זה הטכנולוגיה מאחורה שיודעת להגיד עם מי לדבר ומתי ומאפשרת לכוח אדם יחסית מצומצם להגיע לקהלים של מאות, לגעת ולראות את הבן-אדם

איימן עודה: תודה, יואל, הרבה הערכה

איימן עודה:  רפאל זך, בבקשה

רפאל זך: תודה רבה על ההזדמנות, יושב-הראש

רפאל זך:  שמי רפי זך, מנכ"ל אקוקר טכנולוגיות (ECHOCARE TECHNOLOGIES) ואני אחבר את כל הנקודות שהעלו יפה מאוד ד"ר תמרה, קרן וכו'

רפאל זך:  כמו שאנחנו יודעים, אוכלוסיית הקשישים מתרחבת

רפאל זך:  כמות המטפלים הפוטנציאליים בעולם, בוודאי גם בארץ, הולכת ומצטמצמת ובעצם הניטור הביתי הפך להיות מאוד מאוד משמעותי

רפאל זך:  עידן ציין את נושא הנפילות, אבל בעצם המטרה היא למנוע את הנפילות, למנוע או לדחות הידרדרות בריאותית ככל שניתן

רפאל זך:       אקוקר פיתחה מערכת ייחודית שהיא אינה לבישה ואינה חודרת לפרטיות הקשיש, כלומר, ללא מצלמות

רפאל זך:  זה בעצם רדאר שמותקן בתקרת הדירה ועוקב אחרי הבן-אדם, מזהה את מיקומו, מזהה במידה והוא נפל את מקום הנפילה וכמובן מתריע על-כך, והידרדרות בריאותית ע"י ניטור activity of daily living, הפעילות היומית, שזה ממד מאוד מאוד חשוב כדי לזהות את ההידרדרות הבריאותית

רפאל זך:  המערכת עובדת על עיקרון של רדאר שמנטר את המיקום, את התנוחה, את התנועה וגם את הנשימה, כך שאם אדם סובל ממצוקה נשימתית, אם במהלך השינה או בזמן הפעילות היומית שלו, המערכת מתריעה וכמובן מדווחת למטפלים

רפאל זך:       מבנה המערכת צופה עתיד

רפאל זך:  אנחנו מבינים שאנחנו נצטרך בעתיד את עזרתה של הקהילה התומכת, לא מספיק הצוותים המקצועיים אלא אנחנו חייבים למצוא את הדרך לשתף את הקהילה התומכת במתן העזרה המידי, בעיקר לאוכלוסיות ששוכנות בערים ובאזורים מבודדים

רפאל זך:  המערכת שמחוברת אצלנו לענן ולאפליקציות מאפשרת לעשות את זה

רפאל זך:  אנחנו נשמח לשתף פעולה כמובן גם עם "בית בלב" ועם ארגונים אחרים, כמו "יד שרה", שמעוניינים בניטור ביתי לא לביש

רפאל זך:  תודה רבה

איימן עודה: תודה רבה לך, רפי

איימן עודה:  יובל וגנר, יו"ר עמותת נגישות ישראל, בבקשה

יובל צלנר: קודם כל, דיון באמת חשוב והצעות נפלאות

יובל צלנר:  כמה נקודות: נקודה ראשונה – הנושא של נגישות לטכנולוגיות הוא נושא שהוא לא רק בחזקת ה-90 והגיל השלישי, אלא יש חפיפה מאוד גדולה לצרכנים שהם אנשים עם מוגבלות או צרכנים שמתקשים

יובל צלנר:  נכון שיש דברים ייחודיים וייעודיים אבל ברוב העניין יש מכנה משותף

יובל צלנר:      בנוסף, אני רוצה להגיד שמבחינת טכנולוגיות יש כמה קטגוריות, יש כמובן את הדיגיטל, יש גם טכנולוגיות מעשיות, לצורך העניין הרובוטים, ויש תוכנות או שירותים מבוססי טכנולוגיה, אך המטרה של היא מטרה אחד – שכל הטכנולוגיות, על הצורות השונות שלהן, תהיינה פונקציונליות, שימושיות, לכל סוגי המוגבלויות, כך שהמבחן הוא האם הטכנולוגיה משרתת באופן ישיר את הלקוח, את המשתמש

יובל צלנר:       כדי לעשות את זה יש לדעתנו שני ערוצי פעולה: ערוץ אחד זה כמו שחייבנו בעבר בחוק האינטרנט, שכל אתרי האינטרנט יהיו נגישים

יובל צלנר:  כדי שהעתיד הזה יהיה נגיש אנחנו קוראים לוועדה – והיו דיונים על כך בוועדת הטכנולוגיה בכנסת הקודמת – להקים חוק שיחייב את הטכנולוגיות להיות נגישות מראש לכל סוגי המוגבלויות

יובל צלנר:  דבר שני זה פרויקט שהעמותה מובילה שנקרא possible, פרויקט בין-לאומי שבו אנחנו חוקרים את הטכנולוגיות העתידיות השונות, מזהים את הקשיים ופועלים למציאת פתרונות כדי שדברים מורכבים יתאפשרו כדי שאותן טכנולוגיות תהיינה נגישות מראש

יובל צלנר:  אז אנחנו נשמח לכל שיתוף פעולה עם המשתתפים הנכבדים שנמצאים סביב השולחן

יובל צלנר:  זה תחום קריטי לאיכות החיים של אנשים עם מוגבלות וקשישים בפרט

יובל צלנר:  תודה רבה

איימן עודה: תודה רבה לך

איימן עודה:  ד"ר פדיל סאלח ביקש להתייחס, משרד החדשנות, המדע והטכנולוגיה

איימן עודה:  בבקשה

פדיל סאלח: תודה רבה ליושב-ראש, לנכבדים, לאורחים, על שניתנת לי האפשרות לדבר

פדיל סאלח:  אני ממשרד המדע, היום משרד החדשנות, המדע והטכנולוגיה

פדיל סאלח:  אני ראש תחום פיזיקה ומתמטיקה שימושית

פדיל סאלח:  בניגוד למה שנאמר כאן, או שיש פה אי הבנה, שלא נעשו מחקרים בתחום של הגיל השלישי, דווקא פה אני רוצה להדגיש שלפני ארבע-חמש שנים השקנו יותר משלושה קולות קוראים, קיבלנו עשרות הצעות ומימנו עשרות מחקרים בתחום הגיל השלישי

פדיל סאלח:  בתור מנהל תחום פיזיקה, התחום הזה קצת נוגע לתחום שלי

פדיל סאלח:  קראתי את המחקרים והשכלתי להבין אז שישנה בעיה, הבעיה שהתייחסו אליה פה, והיא העניין של הנפילות וכדו'

פדיל סאלח:  פותחו הרבה אפליקציות בנושא הזה

פדיל סאלח:  אני חושב שמה שאנחנו רואים היום זו אולי כתוצאה של המחקרים הבסיסיים שהיו לנו אז

פדיל סאלח:       היום, אני רוצה להגיד מהניסיוני, בעקבות מה שאני רואה אצל ההורים שלי וקרובי משפחה, איך באמת אפשר לשפר במקצת את החיים של קשישים והגיל השלישי, צריך לשים את האצבע על הנקודה הכואבת – הבעיות של נפילות, להחזיק מעמד, לעמוד על הרגליים ואיך לשפר את העניין של התרופות

פדיל סאלח:  העניין של פיתוח התרופות למען הגיל השלישי זה מאוד חשוב

פדיל סאלח:  הדבר השני שבעיניי הוא לא פחות חשוב הוא איך הקשיש יכול להמשיך את חייו, למצוא פתרון לבדידות והדיכאון אחרי גיל כזה

פדיל סאלח:  אנשים בתחום צריכים למצוא פתרונות איך לעשות התאמה לחיי הקשיש ביום-יום

פדיל סאלח:  אלה בעיניי שני הדברים החשובים ביותר שצריך להדגיש, בין יתר הדברים

פדיל סאלח:  תודה רבה לכם

איימן עודה: תודה, ד"ר פדיל סאלח

איימן עודה:  צבי גולדמן, רשות החדשנות, בבקשה

צבי גולצמן: תודה רבה, כבוד היושב-ראש

צבי גולצמן:  אני ממלא-מקום ראש חטיבת צמיחה וסמנכ"ל רשות חדשנות

צבי גולצמן:  כמה מילים רק על רשות החדשנות, למי שלא מכיר

צבי גולצמן:  אנחנו רשות ממשלתית שפועלת לקדם את החדשנות בישראל, בדגש על ההייטק, והתנאי הוא טכנולוגיה חדשנית פורצת דרך בסיכון גבוה

צבי גולצמן:  בהקשר של מה שנאמר פה אני אספר שבמסגרת ההגשות השוטפות שלנו מדי שנה נתמכו ונתמכות לא מעט טכנולוגיות רלוונטיות לגיל השלישי, אם זה פלטפורמות לניטור מרחוק של חולים גריאטריים, מערכות לשיפור המערך הסיעודי בבתי חולים, מערכות לניטור קשישים בבתיהם ושילוב טכנולוגיות לזיהוי נפילות, כמו שראינו פה, ועוד

צבי גולצמן:      לצד זאת יש לנו מסלול ייעודי עם שותפים נהדרים מביטוח לאומי

צבי גולצמן:  זה מסלול שמעודד הטמעת פתרונות חדשניים פורצי דרך לטובת בעלי מוגבלויות

צבי גולצמן:  בשנה האחרונה הרחבנו אותו כך שהוא ייתן גם מענה לגיל השלישי והשנה הזאת זה כבר הקול הקורא השני

צבי גולצמן:  לאור הפניות הרבות אנחנו חושבים שיהיה בו ציר איכותי ורחב של טכנולוגיות רלוונטיות לגיל השלישי כבר השנה

צבי גולצמן:  בהמשך לדברים שאמרה פה עמיתתי הגב' קרן פרנק, אנחנו גם יודעים לתמוך ולכסות הוצאות של אתרי פיילוט שחסרים, אז גם את זה אנחנו עושים

צבי גולצמן:      מעבר לכך, בשנים האחרונות יש דגש מאוד גדול לכל נושא ה-digital health

צבי גולצמן:   עשינו את זה גם לבד וגם ביחד עם ישראל דיגיטלית ומשרד הבריאות להרחבת יכולות הניטור, טיפול, מעקב מרחוק, שזה משהו שמאוד רלוונטי לגיל השלישי

צבי גולצמן:  כאן כבר מדובר בעשרות פרויקטים, לרבות פרויקטים לבניית שחיקת צוות רפואי, טיפול מרחוק של מאושפזי בית, פלטפורמות שיקום והפגת בדידות

צבי גולצמן:  אני קורא לכל חברת הייטק מקומית ישראלית עם טכנולוגיה פורצת דרך לבוא אלינו, תמצאו אצלנו בית חם

צבי גולצמן:  תודה רבה

איימן עודה: תודה רבה לך, צבי גולצמן

איימן עודה:  אבי וינברגר, בבקשה

צבי ויינברג: תודה ליושב-ראש על זכות הדיבור

צבי ויינברג:  אני הולך לדבר על הגיל השלישי מכיוון לגמרי שונה, מהכיוון שבעצם הכי כואב לנו וזה נושא המוח

צבי ויינברג:  זה האיבר הכי חשוב בגוף והוא מנהל את כל הגוף, את זה כולנו יודעים

צבי ויינברג:  אנחנו פיתחנו טכנולוגיה מאוד מאוד מתקדמת, הכי מתקדמת היום בעולם, וכבר הוצאנו פטנט ואנחנו מתכוונים להוציא עוד כמה פטנטים, שמאפשרת בלחיצת כפתור לשנות את גלי המוח

צבי ויינברג:  לאדם הקשיש זה בעצם אוצר בלום

צבי ויינברג:  המערכת מורכבת משני חלקים: אוזניות עם אלמנטים מיוחדים, שלפי המחקרים שעשינו משנים את גלי המוח, ותוכנה שיושבת על הסמארטפון, פשוטה מאוד להפעלה וניתן להפעיל אותה בבית, כל אחד יכול לקנות לו ערכה כזאת הביתה

צבי ויינברג:  אנחנו בתחילת קשר עם גורמים שעוסקים בנושא הזה

צבי ויינברג:       נוסף לזה אנחנו מקימים עכשיו חברה נוספת שתנצל את הטכנולוגיה הזאת כדי לטפל באחת הבעיות הכי כאובות של הגיל השלישי וזה דמנציה

צבי ויינברג:  יש אלפי מחקרים היום בעולם שבעזרת שינוי גלי המוח ותרגול של גלים באורך גל מסוים אפשר להוריד דמנציה

צבי ויינברג:  זה בלי תרופות, הכול טבעי, הכול מבוסס על אקוסטיקה

צבי ויינברג:  הטכנולוגיה פורצת דרך ומהפכנית והמוצר נגיש לכל אדם

צבי ויינברג:  אנחנו בתהליך גיוס שני עכשיו, גיוס נוסף, ונכנסים ל- Mass Production

צבי ויינברג:  היצרן שאמור לייצר לנו את המוצרים הוא גם היצרן של חברות מפורסמות, כמו אפל, כמו Bose, הוא מייצר להם את האוזניות

צבי ויינברג:      מה שאנחנו היינו מחפשים זה דבר אחד – חבירה לגופים ממשלתיים כדי שאפשר להכניס את הדברים האלה לתוך האוכלוסייה המבוגרת, לשפר להם את התהליכים הקוגניטיביים במוח

צבי ויינברג:  זה יכול לשפר את השינה, זה יכול לשפר את כושר הריכוז, זה יכול להוריד סטרס, כל הדברים האלה בלחיצת כפתור אחת ודרך גלי המוח

צבי ויינברג:  נוסף לזה אנחנו מתחילים פעילות בנושא של דמנציה, כמו שהזכרתי, שתביא הרבה ברכה, אני מקווה

צבי ויינברג:  פה זה פעילות מחקרית ואנחנו בקשר עם הרשויות באירופה לקבל גראנט לעשות מחקרים על הנושא הזה

צבי ויינברג:  תודה

איימן עודה: תודה לך

איימן עודה:  גו'הנה קלי, בבקשה

ג'ואנה קלי: שלום לכולם, אני ג'והנה, מנהלת את קהילת החדשנות AgingIL, למי שמכיר ולא מכיר, הקהילה פועלת תחת מטה קהילות החדשנות של משרד הכלכלה וזה מיזם משותף עם ג'וינט-אשל

ג'ואנה קלי:  התפקיד שלנו הוא לחבר – בדיוק מה שאנחנו רואים פה – בין היצע לביקוש, לחבר בין כמה בעלי עניין, לחבר בין מי שמחפש פתרונות לגיל השלישי

ג'ואנה קלי:  אנחנו מתעסקים כמובן בקידום פתרונות חדשניים לאתגרי הזקנה, גם חדשנות חברתית אבל גם חדשנות טכנולוגית

ג'ואנה קלי:  הרבה מאוד מהיושבים בחדר פה הם חברים בקהילה אבל יש פה לא מעט גם שהם לא והתפקיד שלנו זה ממש להיות הפלטפורמה שמייצרת את החיבור, את הנטוורקינג בין כולם, וגם לחבר למשאבים

ג'ואנה קלי:  אז אתם מוזמנים לגשת אלי אחר כך, אני גם אגש אליכם תכף, ולהצטרף לקהילה שלנו ולאירועים

ג'ואנה קלי:  תודה על ההזדמנות

איימן עודה: תודה לך

איימן עודה:  בבקשה

איליה סטמבלר: תודה על הדיון

איליה סטמבלר:  שמי איליה סטמבלר, אני יושב-ראש עמותת ות"ק, התנועה לאיכות ואריכות חיים

איליה סטמבלר:  אנחנו מקדמים מחקר, פיתוח וחינוך לאריכות חיים בריאים, מניעת מחלות זקנה, וכמובן נושא שפחות זכה לדיון כאן, מחקר, פיתוח וחינוך לטכנולוגיות ביו-רפואיות, שזה נושא חשוב בפני עצמו

איליה סטמבלר:  אני מקווה שגם נעורר דיון בנושא הזה

איליה סטמבלר:  תודה

איימן עודה: תודה רבה

איימן עודה:  בבקשה

אהובה וינוגרד: אהובה וינוגרד, המרכז לשלטון מקומי

אהובה וינוגרד:  אני רוצה לומר שני דברים: אחד, אנחנו כל הזמן בחשיבה איך מנגישים את הטכנולוגיה לאזרחים הוותיקים שפחות משופשפים בנושא הזה ואיך עושים את זה יחד עם נוער, עם קישור בין-דורי, איך אפשר באמת לעגן משאבים גם שלכם, בטכנולוגיות שלכם, שידועות לכם, וגם עם הדור הצעיר יותר כדי להנגיש את זה לאזרחים הוותיקים

אהובה וינוגרד:  גם לבתים, יש הרבה מאוד אנשים שהם מרותקי בית

אהובה וינוגרד:      דבר שני, כאשר מנגישים את הטכנולוגיות האלה וגם מסייעים להם עם הרשתות החברתיות למיניהן, מאוד חשוב לדבר על הסכנות שיש ברשת ועל החשש – בוועדה קודמת דיברנו על ניצול כלכלי – איך להימנע מהדבר הזה

איימן עודה: תודה רבה לך

איימן עודה:  בבקשה

אוריאל שוראקי: תודה, אדוני היושב-ראש, תודה לכולם

אוריאל שוראקי:  לי קוראים אוריאל, אני פה עם גבי מחברת פשוט-טק

אוריאל שוראקי:  אנחנו מקדמים אוריינות דיגיטלית בגיל השלישי

אוריאל שוראקי:  אנחנו לומדים עם אלפי בני הגיל השלישי ברחבי הארץ, שימושי סמארטפון, מחשבים

אוריאל שוראקי:  אני רוצה להגיד שני דברים: אחד, תודה ל"ישראל דיגיטלית", בזכותם עשינו פיילוט בירושלים עם מאות אנשים, זה ממש שינה את החיים

אוריאל שוראקי:  הפרויקט לצערנו נעצר, אם יש פה דרך לעזור לקדם את זה שזה יחזור לפעול זה יהיה מדהים

אוריאל שוראקי:      דבר שני, אנחנו פועלים בהתנדבות מדי שבוע, נותנים עדכונים טכנולוגיים למבוגרים על כל מה שקורה בעולם הטכנולוגיה

אוריאל שוראקי:  פרויקט התנדבותי, כולם מוזמנים להצטרף

אוריאל שוראקי:  יש כמה אלפים

אוריאל שוראקי:  אם אתם מכירים אנשים שמעוניינים – בשמחה

יוגב שמני: תיקון קטן

יוגב שמני:  נאמר פה כבר כמה פעמים "ישראל דיגיטלית", יש גוף שנקרא מערך הדיגיטל הלאומי, הוא כולל בתוכו את כל מה שהיה בעבר "ישראל דיגיטלית", רשות התקשוב וממשל זמין

יוגב שמני:  הגוף נקרא מערך הדיגיטל הלאומי

איימן עודה: תודה רבה

איימן עודה:  בבקשה

רוית קרדי: שמי רוית קרדי, מנכ"לית של חברת "מהלב,, ו-step hear

רוית קרדי:  אנחנו מפתחים טכנולוגיות לאנשים עם מוגבלויות, גם במרחב הפרטי וגם במרחב הציבורי

רוית קרדי:  אחד הדברים שאני חייבת לציין, אנחנו בהחלט עובדים על מערכות שמבוססות אפליקציה אבל אנחנו לא שוכחים ואנחנו תמיד הולכים גם אחורה ומדברים על נושא של מערכות אישיות שמפעילות את אותם מערכות גלובליות במרחב הציבורי

רוית קרדי:  אז אנחנו מדברים גם על אנשים קשישים אבל באותה מידה גם על אנשים עם מוגבלויות אחרות

רוית קרדי:  זה אומר שאם אני צריכה לקרוא לנהג בתחבורה הציבורית באמצעות האפליקציה אני אוכל לעשות את זה גם באמצעות שלט, שניתן ע"י המדינה, אני חייבת לציין, לטובת אנשים מבוגרים

איימן עודה: תודה רבה

איימן עודה:  בבקשה

אמנון הלוי: שלום, תודה רבה שהזמנתם

אמנון הלוי:  שמי אמנון הלוי, נציג הסתדרות הגמלאים

אמנון הלוי:  להסתדרות הגמלאים השתלמויות וסדנאות לחבריה בשימוש באמצעים דיגיטליים

אמנון הלוי:  הסתדרות הגמלאים תשמח להיעזר בפעילותה במשרדי הממשלה הרלוונטיים

אמנון הלוי:  תודה רבה

איימן עודה: תודה רבה

איימן עודה:  בבקשה

רון דוד אפשטיין: תודה רבה

רון דוד אפשטיין:  שמי רוני אפשטיין, אני מייצג כאן את קהילת היזמים והייטקיסטים, בעיקר חבר'ה שפרשו מההייטק לטובת פרויקטים מהסוג הזה לגיל השלישי

רון דוד אפשטיין:  זה תחום שנקרא סילבר טק

רון דוד אפשטיין:  בעולם זה תחום בצמיחה מטורפת, לא רק בגלל תקופת הקורונה

רון דוד אפשטיין:  אני בשני כובעים כאן: אחד, בתור יזם שפיתח לראשונה בעולם זיכרון מלאכותי לחולי דמנציה

רון דוד אפשטיין:  אבל אני רוצה לציין נקודה מאוד חשובה – כשמדובר על אנשים בגיל השלישי, יש סביבם גם את בני המשפחה וצריך לזכור שבסופו של דבר הטיפול בבני הגיל השלישי, ההורים שלנו, מוטל על הכתפיים של המשפחה, וכשמפתחים טכנולוגיות צריך גם לזכור את בני המשפחה המטפלים, לייצר איזו סינרגיה בין ההסתכלות על האדם המבוגר והמשפחה שמטפלת בו

רון דוד אפשטיין:  לכן הרבה פיתוחים בארץ ובעולם מפותחים גם לבני המשפחה, שיוכלו לתרום, לעזור, לסייע, בעבודה מול האדם המבוגר

איימן עודה: תודה רבה

איימן עודה:  בבקשה

מרדכי בר-און: נרד בר און, אני ממינהל האזרחים הוותיקים במשרד הרווחה

מרדכי בר-און:  אני רק אגיד בנוסף למיזמים שהוזכרו פה של אוריינות דיגיטלית שמשרד הרווחה משנת 2017 מפעיל תוכנית של קשר מרחוק

מרדכי בר-און:  כרגע היא בהתקשרות עם ספק יחיד, זו בעצם מערכת דיגיטלית שמאפשר תקשורת דו-כיוונית ואינטראקציות חברתיות, תכנים של שידורים חיים, הפגת בדידות ותחושת שייכות

מרדכי בר-און:  אנחנו ממש בקרוב, מדובר במספר חודשים, יוצאים למכרז פומבי לשירותים האלה, ואני מזמינה את כל מי שזה רלוונטי בשבילו לעקוב ולגשת

איימן עודה: תודה רבה לך, תודה רבה לכולכם

איימן עודה:  בכנסת אין ועדה ייחודית לגיל השלישי אז המסקנה הראשונה מהישיבה הזו היא שהוועדה הזאת תשמש בעצם הוועדה לגיל השלישי

איימן עודה:  שמתי לב שהרבה אנשים שדיברו פה דיברו על הצורך בשותפויות

איימן עודה:  אני מאוד מברך על כך והוועדה הזו תהיה בית לכם

איימן עודה:  מבחינתנו, איננו רוצים שהישיבה הזאת תהיה ישיבה אחת ואחר כך שוכחים את הנושא, אלא שממנה יהיה בסיס לדברים המשכיים לטובת הגיל הזה

איימן עודה:      הוועדה שמעה בעניין רב על הפעילות שמתבצעת לטובת האזרחים הוותיקים והצורך בקידום טכנולוגיות מסייעות ודיגיטציה של שירותים

איימן עודה:  טכנולוגיות אלו יכולות להוות הזדמנות לצמצום פערים, הקלה על קבלת שירות, הקלה על בדידותם של אזרחים ותיקים החיים מרוחקים ממשפחותיהם

איימן עודה:  אימוץ אמצעים טכנולוגיים יכול לסייע לזקנים להמשיך לגור בביתם בביטחון, לשפר את איכות חייהם ואת נגישותם לשירותי בריאות, ובכך להביא לצמצום אי השוויון בקבלת טיפולים רפואיים ולחיסכון בהוצאות על בריאות

איימן עודה:      הוועדה ממליצה לממשלה לשים דגש על אוכלוסיית האזרחים הוותיקים ולהיענות לאתגרי ההזדקנות, הן ביחס להכשרות לאוריינות דיגיטלית והן ביחס לטכנולוגיות מסייעות לקשישים

איימן עודה:  בייחוד בהתחשב במגמה של צמצום שירותים פנים אל פנים ישנה חשיבות גדולה ביצירת סביבות דיגיטליות מתאימות לבני הגיל השלישי על מנת לאפשר להם להפיק תועלת מהטכנולוגיות החדשות ולהתאים את ממשקי האפליקציות והאתרי האינטרנט כך שיהיו ידידותיים לבני הגיל השלישי

איימן עודה:  חברות וחברים, תודה רבה לכם