הוועדה למיזמים ציבוריים, כנסת 25, פרוטוקול מספר 13, 2023-05-04 00:00

אוהד טל: בוקר טוב לכולם, אנחנו ממשיכים היום בדיוני הוועדה

אוהד טל:  כיוון שאנחנו מקבלים את השיחות לפני אחרי, מכל הכיוונים ומכל הגורמים, אנחנו יודעים שיש לנו כמה דברים שעלו היום על השולחן, שהם בעלי עניין רב שיכולים להיות נידונים באנרגיות גבוהות, אז אני רק רוצה להקדים ולהזכיר שוב פעם, א' מבחינת צורת ההתנהלות של הדיון, אני מבקש שהדברים ייעשו, גם אם האמוציות הן גבוהות, שייעשו בכל אופן בצורה מכבדת ומכובדת זה דבר ראשון

אוהד טל:       והדבר השני אני באמת אומר, אנחנו מגיעים לכאן, לדיון הזה, כדי לקיים דיון ענייני ולא פופוליסטי, זאת אומרת ברור שהכי קל לי להגיד רק בואו נפתח את השוק לתחרות ונילחם עבור יוקר המחייה, שזה בוודאי מה שאני רוצה לעשות, אבל אנחנו צריכים לשקול את כל השיקולים ולהגיע לנוסחה שתהיה באמת מאוזנת שרואה את כל האינטרס הציבורי הרחב ושמה אותו אל מול עינינו, גם שמירת היציבות וגם הצורך להוריד את יוקר המחייה ולפתוח את השוק לתחרות

אוהד טל:       אז אנחנו ננהל את הדיון בצורה עניינית ולא פופוליסטית, אנחנו נשמע את כל הצדדים, ובסופו של דבר אנחנו נגיע להכרעה

אוהד טל:  אז אני בהחלט מבקש, זה רוח הדברים, אני מבקש שבאמת ככה הדיון יתנהל, באופן הזה

אוהד טל:       טוב, בעצם אנחנו עקרונית הגענו לסוף הקראת החוק, רק שדילגנו על חלק מן הסעיפים

אוהד טל:  אנחנו עכשיו נחזור על כל הסעיפים שעליהם אנחנו דילגנו משרד האוצר, אתם תקריאו, רק תזכירו לנו באיזה סעיף עכשיו אנחנו נמצאים?     

עמיהוד שמלצר: הסעיף הראשון שעליו דילגנו הוא סעיף 58 , סמכויות הנתונות למאסדר

אוהד טל: בסדר אז בבקשה אתם תקריאו, ושוב אני מזכיר לכולם, הקראה, אחר כך הסבר, התייחסויות, ונקיים את הדיון, בבקשה

עמיהוד שמלצר: בוקר טוב, עמיהוד שמלצר מהלשכה המשפטית באוצר

עמיהוד שמלצר:  סעיף 58 סמכויות הנתונות למאסדר

עמיהוד שמלצר:      פרק ב': הסדרת העיסוק בשירותי תשלום וייזום תשלום         אני אסביר מה רצינו לקבוע במסגרת החוק

עמיהוד שמלצר:  היו הערות של הייעוץ המשפטי בנוגע לנוסח, אנחנו נטמיע אותן, ויש לנו עוד איזו הערה קטנה

עמיהוד שמלצר:       במסגרת החוק קיימות הוראות שיחולו גם על גופים שהם מפוקחים לפי חוקים אחרים, והפיקוח על הפעילות שלהם לגבי החוק הזה תהיה על ידי המפקחים שאינם הרשות, כך, באופן כללי מי שיעסוק בייזום תשלום יצטרך רישיון מהרשות, אבל יש גופים שהם בעלי רישיונות קיימים שיוכלו לעסוק בכך, בכפוף לאישור של המאסדר העיקרי שלהם, כמו לדוגמה נותן אשראי שירצה להיות יוזם בסיסי, יוכל לעשות זאת בכפוף לאישור המפקח הנותן שירותים פיננסים מוסדרים והפיקוח על פעילות הייזום תהיה על ידי אותו מפקח

עמיהוד שמלצר:       בסעיף הזה מוצע, בדומה למנגנונים דומים בחוקים אחרים, להרחיב את הסמכויות הקיימות של אותם מפקחים, לתת הוראות למפוקחים שלהם, לבצע פיקוח כדוגמת ביקורות, דרישת מסמכים, וכן לאכוף הוראות לגביהם, גם לגבי פעילות שמוסדרת בחוק הזה

עמיהוד שמלצר:  לדוגמה מפקח הנותן שירותים פיננסים מותרים, יוכל לבקש מיוזם שבפיקוחו, מסמכים או דוחות מכוח הסמכות שלו בתוך החוק העיקרי הוא יוכל לבקר את זה ולפקח את זה ויוכל לאכוף את הדרישה הזאת

עמיהוד שמלצר:       הערה קטנה רק שלי, אנחנו בהגדרה גוף פיננסי מפוקח זה כרגע מנהל חשבון תשלום למשלם

עמיהוד שמלצר:  מכיוון שיתכן שיהיו כאן גם הוראות מנהל חשבון תשלום למוטב, אני אבקש לשנות את זה למנהל חשבון תשלום שכולל גם למשלם וגם למוטב, כך אנחנו מרחיבים את הסמכות ככל שיהיה בה צורך

איתי עצמון: אם כבר אנחנו ב הגדרת גוף פיננסי מפוקח, האם בעל רישיון רלוונטי כאן? כלומר, כשאני קורא את הסעיף עכשיו אני שואל את עצמי האם הסעיף הזה רלוונטי גם לבעלי רישיון שיהיו כפופים לפיקוח של רשות ניירות ערך, שלה, כפי שאנחנו יודעים וראינו, נתונות הרבה מאוד סמכויות לפי החוק הזה

איתי עצמון:  או שבעצם הסעיף מיועד רק לגופים שיהיו מפוקחים על ידי רגולטורים אחרים ובעצם נועד להקנות סמכות לרגולטורים אחרים לקבוע גם הוראות מאסדר בעניינים המוסדרים בחוק הזה?     

עמיהוד שמלצר: עקרונית מה שכתבנו בסעיף קטן ד' זה שבאמת הבהרנו שלגבי בעלי רישיונות של פיקוח הרשות יחולו הוראות סעיף 43, שאלו הוראות שמכילות את כל סמכויות מתן הוראות פיקוח ואכיפה של בעלי הרישיונות של הרשות מכוח החוק הזה, ובעלי האישור

איתי עצמון: כן, צריך להוסיף שם, וגם את ההערה שלנו, אני אגיע לזה

איתי עצמון:  בעלי רישיונות ובעלי האישור

עמיהוד שמלצר: ולגבי בעלי האישור אנחנו חושבים שנכון להשאיר את זה

איתי עצמון: אבל אני שואל באמת למה צריך? מכיוון שקודם כל בסעיף 43 יש גם לדעתי הסמכה, נכון? לקבוע הוראות

רוני בקמן: נכון

איתי עצמון: ואני מתייחס בעיקר לסעיף קטן ב', שהוא מעורר את הקושי, הוא קושי נוסחי שנוגע גם במהות

איתי עצמון:  לא כל כך ברור לי למה צריך להסמיך פה עוד פעם את רשות ניירות ערך לקבוע הוראות בעניינים נוספים לפי חוק זה, יש לה את הסמכויות לפי החוק הזה

רוני בקמן: רוני בקמן, רשות ניירות ערך

רוני בקמן:  אפשר, אבל יש איזה סרבול כשאתה אומר כל המאסדרים של בעלי האישור, מלבד רשות לניירות ערך

רוני בקמן:  אפשר לעשות את זה

איתי עצמון: לא, אני לא בטוח פשוט שהסעיף הזה אמור לחול בכלל על בעלי רישיונות

עמיהוד שמלצר: אנחנו נוריד את ההתייחסות לבעלי רישיונות ולבעלי אישור של הרשות

רוני בקמן: גם לבעלי רישוי של הרשות, סתם מהסיבוך של הנוסח קצת

איתי עצמון: אני חוזר רגע לתכלית של הסעיף, התכלית של הסעיף היא בעצם להסמיך רגולטור שמפקח על גוף פיננסי לפי חוק אחר, למשל חוק שירותים פיננסיים מוסדרים, לקבוע גם כן בהוראות שלו כללים בנושאים שמוסדרים בחוק הזה, זה הרעיון של הסעיף

איתי עצמון:  הוא מנוסח, אני יודע, בצורה קשה ואנחנו נטייב את הנוסח, אני תכף אגיד איזושהי הצעה ראשונית, אבל במהות הוא לא אמור לחול על רשות ניירות ערך נכון? בסדר

איתי עצמון:  אז קודם כל את זה אנחנו נבהיר

איתי עצמון:       כדי לפשט אני חושב שכדאי לכתוב שמאסדר רשאי בהתאם לסמכותו לפי דין לקבוע הוראות בעניינים המוסדרים בחוק זה, שיחולו על הגוף הפיננסי המפוקח על ידו

איתי עצמון:  כלומר, אני חושב שזה מבהיר באופן פשוט וברור את הכוונה, וכמובן למעט מפה את בעלי הרישיונות והאישורים שמפוקחים על ידי רשות ניירות ערך

אוהד טל: הערות נוספות על הסעיף הזה?     

איתי עצמון: הסעיף הבא שאנחנו דילגנו עליו בדיון הקודם הוא התיקון העקיף לחוק הבנקאות רישוי, זה סעיף 66 להצעת החוק

איתי עצמון:  אתם רוצים להגיד מילת פתיחה על מהות התיקון?     

מיכאל בן דהן: מיכאל בן דהן אגף תקציבים

מיכאל בן דהן:  המהות של התיקון העקיף הזה בעצם נוגע למבנה הרגולציה שיצרנו בעקבות החוק הזה

מיכאל בן דהן:  אז אני מזכיר, יש את חברות התשלומים שבהם עוסקים סעיפי החוק המרכזיים, וזה החוק המרכזי, מעבר לכך יש גם גופים שגם יהיו מפוקחים שיעשו את אותה הפעילות כמו חברות התשלומים ויהיו מפוקחים על ידי בנק ישראל

מיכאל בן דהן:       הגופים האלה הם נותני שירותי תשלום בעלי חשיבות יציבותית, והתיקונים עכשיו העקיפים לחוק הבנקאות רישוי בעצם נועדו להסדיר את הרישוי של נותן שירותי תשלום בעל חשיבות יציבותית

מיכאל בן דהן:  לא מדובר באיזה משהו חדש, גם היום יש גופים שעוסקים בשירותי תשלום שמפוקחים על ידי בנק ישראל, והם מקבלים רישיון סולק היום

מיכאל בן דהן:  אנחנו מעדכנים את הרישיון הזה לרישיון שהוא ניטרלי טכנולוגי בהתאם לכל התיקונים שעשינו, גם לחברת תשלומים

עמיהוד שמלצר: סעיף 66

עמיהוד שמלצר:          סעיף 11 ב' נחקק במסגרת חוק שטרום ונועד להביא להפרדה בין בנקים גדולים בעלי היקף רחב, לבין חברות כרטיסי אשראי שהיו בבעלותם

עמיהוד שמלצר:  הטכניקה הייתה באמצעות איסור על החזקת אמצעי שליטה בחברה שסולקת או מתפעלת הנפקה של כרטיסי חיוב וכן איסור לעסוק בזה

עמיהוד שמלצר:  הסעיף התבסס על הגדרות סליקה וסולק שבהמשך אנחנו מוחקים ולכן אנחנו מעתיקים את ההגדרות הקודמות לתוך הסעיף הזה, שיחול רק לגבי זה

עמיהוד שמלצר:          המדובר בהוראה דומה להוראה שקבענו בחוק הסדרת העיסוק העיקרי

עמיהוד שמלצר:  קיים חשש לניגוד עניינים לעיסוק במקביל של שירותי תשלום וביחד עם הפעלה של מערכת תשלומים לנותני שירותי תשלום אחרים

עמיהוד שמלצר:  בכובע אחד חברת התשלומים נותנת שירותים למנהלי חשבונות תשלום, ובכובע השני היא מתחרה בהם, וקיים חשש שבכובע שלה כמפעילת מערכת תשלומים, כנותנת שירות למתחרים שלה, היא עלולה להפלות אותם לרעה

איתי עצמון: תוכל להסביר לוועדה מי היא חברת שירותים משותפת? כלומר, על מי בעצם יחול הסעיף?     

עמיהוד שמלצר: חברת שירותים משותפת היא חברה, כמשמעותה בחוק בנקאות רישוי, והכוונה היא בחברה שנותנת שירותים לתאגידים בנקאיים וללקוחותיהם, ושלמעלה מ-50% מאמצעי השליטה בה מוחזקים בידי תאגידים בנקאיים, היא נדרשת ברישיון, חברה כזאתי

איתי עצמון: כמה חברות יש היום?     

עמיהוד שמלצר: כיום יש חברת שירותים אחת

איתי עצמון: בעצם כל סעיף ההסמכה הזה אמור לחול על חברה אחת?     

עמיהוד שמלצר: כיום הוא יחול על חברה אחת, ואם תקום חברת שירותים משותפת אחרת שתצטרך ברישיון והחוק הזה יחול לגביה

איתי עצמון: אוקיי, אנחנו העברנו אליכם הערות לגבי הנוסח לעניין הגדרת חברת שירותים משותפת, בעצם זה מונח שקיים בחוק הבנקאות רישוי ואין לו הגדרה, המקום היחיד שאולי איכשהו, המונח הזה מוגדר, זה בהוראות מעבר שקיימות בחוק, הוראות מאוד ישנות שבכלל מתייחסות לחברה שפעלה ביום הקובע אי שם בשנות ה-80 אם אינני טועה

איתי עצמון:  השאלה היא אם אין מקום עכשיו, כשאתם קובעים כאן סעיף חדש, שחל על חברת שירותים משותפת, אם אין מקום כן להגדיר את המונח הזה כשם שמקובל בחקיקה?     

שירלי אבנר: שירלי אבנר מהמחלקה המשפטית בבנק ישראל

שירלי אבנר:  אנחנו מודים שאנחנו לא חושבים שיש בכך צורך, כמו שאין הגדרה למוסד כספי, בנק, בנק למשכנתאות וכיוצא בזה, אבל הבטחנו לחזור ליועץ המשפטי של הוועדה עם תשובה

איתי עצמון: אבל במהות, מדובר על חברה שבעצם נותנת שירותים לתאגידים בנקאיים וללקוחות שלהם, ושלמעלה מ-50% מאמצעי השליטה בה מוחזקים על ידי אותם תאגידים בנקאיים

איתי עצמון:  זאת המהות, נכון?     

שירלי אבנר: נכון

שירלי אבנר:  כן, יש אזכור לזה בסעיף 24 לחוק הבנקאות רישוי, וגם בסעיף הוראת המעבר

איתי עצמון: אז אם הוועדה תסמיך אותנו לבדוק את שאלת הנוסח הזו, אנחנו נבחן הוספת הגדרה

שירלי אבנר: תודה רבה

אוהד טל: כן, הערות נוספות?     

איתי עצמון: על הפסקה הזו?      

נטע דורפמן רביב: נטע דורפמן פייפל

נטע דורפמן רביב:  בתיקון העקיף בעצם ניתנה סמכות לשר לקבוע כללים, עוד לא הגענו לזה

עמיהוד שמלצר: עדין לא

עמיהוד שמלצר:  3 זה אולי התיקון המרכזי פה של החלפת פרק ד' 2 שעסק בסולק, לנותן שירותי תשלום בעל חשיבות יציבותית, אני אקריא

עמיהוד שמלצר:          כמו שאמרנו בהקדמה, מיכאל הסביר, כיום לפי המצב החוקי הקיים, מי שעוסק בסליקת כרטיסי חיוב, נדרש ברישיון של בנק ישראל לפי פרק ד'2 לחוק הבנקאות רישוי

עמיהוד שמלצר:  לאחר חקיקת חוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלום, החוק שבו אנחנו עוסקים, לאחר כניסתו לתוקף, הפעילות הזאת של סליקת כרטיסי חיוב, תיכלל בהגדרת שירותי תשלום והעיסוק בה באופן כללי, יהיה טעון ברישיון חברת תשלומים מרשות ניירות ערך

עמיהוד שמלצר:       לצד ההסדרה של רשות ניירות ערך, חלק מהגופים שיעסקו בשירותי תשלום, עוד שניה נגיע להגדרה של אילו גופים, שעוסקים באותם שירותים, אבל שיש להם היבט יציבותי בפעילות שלהם, יצטרכו לקבל רישיון מבנק ישראל במקום רישיון מרשות ניירות ערך

עמיהוד שמלצר:       למעשה מה שאנחנו עושים כרגע, זה לקחת את הפרק לגבי סולק ולהחליף אותו בפרק שיחול על פעילות תשלום במובן הרחב ועל הגופים שיצטרכו ברישיון מבנק ישראל

עמיהוד שמלצר:  הגופים שיצטרכו מוגדרים בהגדרה נותן שירותי תשלום בעל חשיבות יציבותית, ואלה הגופים הבאים, אחד זה תאגיד עזר, זה אומר תאגיד שבשליטת תאגיד בנקאי שמותר לו לעסוק בתחומי פעולה של תאגיד בנקאי ושיעסוק בשירותי תשלום, שוב, במובנם הרחב, לא רק של כרטיסי חיוב

עמיהוד שמלצר:  כדי לעסוק בשירותי תשלום הוא יצטרך לקבל רישיון מהפיקוח על הבנקים, מבנק ישראל

עמיהוד שמלצר:       שתיים, זו הגדרה למעשה לחברות כרטיסי האשראי, לשלושת חברות כרטיסי האשראי, שלושת הסולקים שפעלו ערב חקיקת חוק שטרום, והם, כדי לעסוק בשירותי תשלום, יישארו כרגע בפיקוח של בנק ישראל

איתי עצמון: לחברות שהופרדו מהבנקים?     

עמיהוד שמלצר: כולל החברות שהופרדו מהבנקים, כן

עמיהוד שמלצר:  ושלוש, זה גוף שעומד בתנאים שיקבע שר האוצר, שהתנאים האלה אמורים לבטא שהגוף הזה יש בו היבט יציבותי בפעילות שירותי התשלום שלו, ובגלל ההיבט היציבותי ובגלל שבנק ישראל הוא זה שאמור באופן כללי על היציבות במערכת הפיננסית, אז הגופים האלה יצטרכו לקבל רישיון לא מהרשות לניירות ערך אלא מבנק ישראל

איתי עצמון: מה זה חשיבות יציבותית? למשל אילו תנאים יכולים להיקבע? מה בעצם יעביר את הגוף הזה מפיקוח של ניירות ערך לפיקוח של בנק ישראל?     

מיכאל בן דהן: חשיבות יציבותית נוגעת בעיקר להיקף הפעילות, כלומר, הם שחקנים שיהיו בהיקפים מאוד מאוד מאוד משמעותיים, יכול להיות שיהיו בתנאים וככה יעברו לפיקוח של בנק ישראל

מיכאל בן דהן:  זה באמת הפרמטר המרכזי

מיכאל בן דהן:  חוץ מזה, יכולים להיות עניינים כמו קישוריות במערכת הפיננסית, אשראי, דברים כאלה, שיכול להיות שייבחנו במסגרת התנאים

מיכאל בן דהן:  וככל שיימצאו רלוונטיים, יקבעו במסגרת התנאים שיקבע השר

איתי עצמון: הייתה החלטת ממשלה, אם אני לא טועה, לגבי התאגידים שהזכרת בפסקה 2, לגבי המעבר שלהם? אני אומר, אתה רוצה להזכיר את זה עכשיו כהקדמה? לפני שאנחנו מגיעים לסעיף שיהיה רקע לוועדה

מיכאל בן דהן: אתה מתכוון למי שהוא היה ערב יום? אז הסעיף הזה למעשה מדבר, אני אתחיל מאיך מוגדר היום נותן שירותי תשלום בעל חשיבות יציבותית? יש תאגידי עזר שהם חברות בת של בנקים, שהם מפוקחים על ידי המפקח על הבנקים, יש את התנאים שדיברנו עליהם עכשיו של השר, ויש עוד הגדרה של חברות שערב יום התחילה של חוק להגברת התחרות - - - בשוק הבנקאות היו תאגידי עזק כשלמעשה מדובר כרגע בשתי חברות כרטיסי האשראי שהיו תאגידי עזר כלומר חברות בת של בנקים והופרדו מהבנקים, ספציפית חברת מקס וחברת ישראכרט

מיכאל בן דהן:       החברות האלו היום נמצאות תחת פיקוח בנק ישראל

מיכאל בן דהן:  ובמהלך החקיקה בעבודה הממשלתית הוחלט להשאיר את המצב הקיים ולהשאיר אותם תחת הפיקוח של בנק ישראל ולא לעשות שינויים משמעותיים

מיכאל בן דהן:  עם זאת, גם הייתה החלטת ממשלה בנושא, הכוונה של הממשלה וספציפית של שר האוצר לבחון את הנושא של הרישוי של אותן חברות, ולהבין האם הסטטוס קוו הוא באמת המצב המיטבי? או שכדאי שהחברות האלו יפוקחו לפי שאר התנאים שיקבע השר? בדומה לשאר החברות שיעסקו באותה פעילות

אמיר אוחנה: אדוני, אמיר ונג, גמא

אמיר אוחנה:  נושא שאני מקווה שעוד נחזור אליו, אנחנו הצגנו שחברה כמו גמא נמצאת כיום בפיקוח של כל הפעילות שלה תחת רשות שוק ההון, כאשר הפעילות שהיא עושה מול בתי עסק זה למעשה להקדים את התשלומים שמגיעים להם בכרטיסי האשראי

אמיר אוחנה:       החוק הזה יוצר מצב שלוקחים אותנו מרשות שוק ההון, ששם כל הפעילות הזאת מפוקחת, ושמים את אותה פעילות מפוצלת על ידי שני רגולטורים

אמיר אוחנה:  עכשיו, כאן אנחנו רואים שיש חברות שזוכות ליחס מועדף, באופן אינדיבידואלי לחלוטין, לא תוך אמירה שיש חשיבות יציבותית, משאירים אותן תחת פיקוח של בנק ישראל, ופיקוח אחד אחיד מאוחד של מפקח אחד, לא מפצלים אותם בין רגולטורים, יש כאן איזשהו משהו שנעשה אינדיבידואלית, לא ברור לי למה

אמיר אוחנה:  אלו חברות שיכולים לעבור, אולי, לחלוטין לרשות ניירות ערך? לא יודע

אמיר אוחנה:  למה הן מקבלות את היחס האינדיבידואלי הזה? בעוד שאנחנו נאלצים להיקרע פתאום עם אותו שירות לבית עסק בין שני רגולטורים?     

אוהד טל: כן? אתה רוצה להתייחס?     

מיכאל בן דהן: אני אסביר, כמו שעמיהוד הציג מקודם, אנחנו מדברים על שירותי תשלום בעד חשיבות יציבותית, באמת כאלה שפועלים בהיקפים משמעותיים וכיוצא בזה הרגולציה תהיה בהתאם

מיכאל בן דהן:  כלומר, הרגולציה כבר היום, לעומת החקיקה שאנחנו מביאים, היא מכבידה הרבה יותר על הגופים האלה מאשר הגופים שיהיו תחת הפיקוח של רשות ניירות ערך ובגלל הפיקוח עליהם וההסדרה שתעשה מחייבת אותם בחובות הרבה יותר משמעותיות, ניתנה להם גם האפשרות לתת אשראי באופן מלא

מיכאל בן דהן:       זו הסיבה, שלמעשה, בחברות תשלומים קבענו אשראי אגב, שירותי תשלום שאני מזכיר, זה אשראי שמאפשר להם לתת אשראי במסגרת הפעילות שלהם

מיכאל בן דהן:  הם יוכלו, לצורך העניין אם הם מוציאים כרטיסי אשראי ובמסגרת אמצעי תשלום ניתן אשראי, הם יוכלו לתת אשראי

מיכאל בן דהן:  אם הם סולקים של בתי עסק הם יוכלו להקדים תשלומים, ובמסגרת הגנת תשלומים הזאת, זה אשראי לכל דבר ועניין, הם יוכלו לעשות את זה במסגרת הרישיון שלהם של חברת תשלומים

מיכאל בן דהן:  זה המצב בחברות תשלומים

מיכאל בן דהן:       לגבי נותן שירות התשלום בעל חשיבות יציבותית, אני חושב שכבר עניתי שההסדרה היא באמת משמעותית, ואני לא חושב שהחברות שרוצות להיות חברות תשלומים, מעוניינות בהסדרה הזאתי על אף הזכות הזאת של מתן אשראי באופן כולל

אמיר אוחנה: אני חייב לתקן משהו, מכיוון שלמעשה אתם מציעים כאן לחברה להחליט בין שתי רעות חולות

אמיר אוחנה:  מכיוון שאם יש לה רישיון אשראי, מכיוון שהיא נותנת גם אשראי אחר, אז גם את אותה הפעילות מול בית העסק שבה מקדימים לו את התשלומים, היא תהיה מפוצלת תחת שני הרגולטורים

אמיר אוחנה:  האלמנט של האשראי יפוקח על ידי רשות שוק ההון, והאלמנט של שירות התשלום מפוקח על ידי רשות ניירות ערך

אמיר אוחנה:       אם יש לה גם רישיון אשראי חוץ מזה שאותו היא צריכה כי היא עושה פעולות אשראי שאין להן שום קשר לדבר הזה

אמיר אוחנה:  כך, שאתם מציעים לחברה או לקרוע את עצמה לשניים, להפסיק לעשות פעולות אשראי אחרות, או באמת לסבול מהמצב שבו את אותה עסקה מול בית עסק היא תחת שני רגולטורים

אמיר אוחנה:       אני עוד לא ראיתי אילו כללים תקבע רשות ניירות ערך? אילו כללים תקבע רשות שוק ההון בסיטואציה הזו? אני לא יודע אם זה יהיה יותר כבר או יותר קל ממה שיש לחברות כרטיסי האשראי? ואם תהיה לזה הצדקה? חברות כרטיסי האשראי, מי שבעלת חשיבות יציבותית זוכה, וחוץ מזה יש פה חברות שזוכות על בסיס אינדיבידואלי לחלוטין, בלי שיש קביעה שיש להן חשיבות יציבותי

אמיר אוחנה:  אז למה? אלו המתחרים שלנו

אמיר אוחנה:  על בסיס אינדיבידואלי שמים אותם עם פיקוח אחיד ומאוחד על ידי אותו גורם, ואותנו קורעים עם אותה פעילות לשני רגולטורים

מיכאל בן דהן: אז שוב, אתה מציג פריזמה מאוד מסוימת לעניין כמות הרגולטורים, הסדרה באופן כללי ורגולציה באופן כללי מכילה הרבה יותר נדבכים מאשר כמה רגולטורים יש לך, זה איזה רגולציה חלה עליך, מה אתה צריך לעשות? כמה הון אתה צריך לשמור כנגד אשראי שאתה נותן? מה מותר לך? מה אסור לך? וכמו שאמרתי, הרגולציה שתהיה על נותני שירותי תשלום בעלי חשיבות יציבותית תהיה הרבה יותר כבדה מהרגולציה שתחול על חברות תשלומים, שוב, בהתאם לפעילות היציבותית שלהם

מיכאל בן דהן:  והרעיון, אני מזכיר, המטרה של החוק הזה בסופו של דבר, היא לייצר אלטרנטיבה

מיכאל בן דהן:  אנחנו מכירים שהיום כבר יש רישיון סולק, הרישיון הזה קיים, יכלו להיכנס חברות, להוציא רישיון סולק ולאפשר את פעולות הסליקה בישראל

מיכאל בן דהן:       המצב הקיים מוכיח שזה לא מצב פשוט, יש היום שלוש חברות סליקה שפועלות, שכולן היו בעבר חברות בת של תאגידים בנקאיים שרגילים לרגולציה כבדה

מיכאל בן דהן:  החברות שכן הצטרפו לשוק הזה הן בתהליך מאוד ארוך של רישיון, והפעילות שלהן אני לא יודע אם היא התחילה או לא התחילה אבל כנראה שאם היא תתחיל זה רק יהיה בזמן הקרוב ואחרי זמן מאוד ממושך שמתחילים יתחילו את תהליך הרישוי

מיכאל בן דהן:  והמטרה שלנו בחוק הזה זה לייצר הסדרה מקלה יותר, פשוטה יותר, ייעודית לפעילות שמתמודדת עם הסיכונים ומותאמת לפעילות שלהם

מיכאל בן דהן:       אני לא חושב שיש כאן מישהו שמרוויח ומישהו שמפסיד, יש כאן שתי אלטרנטיבות שמותאמות לפעילות של כל אחת מהחברות, וזה ההסדר הרגולטורי הראוי בעינינו

אמיר אוחנה: יש כאן שירות פיננסי אחד לבית העסק שהוא מעבירים לו את הכספים של כרטיס האשראי, מוקדם יותר, שירות פיננסי אחד תחת שני רגולטורים פיננסים, לכזה מן דבר אני לא מכיר שום תקדים

אמיר אוחנה:  ואדוני יושב הראש, אני אזכיר שגם אם אפשר למצוא פתרונות חבל שלא מוצאים לזה

אוהד טל: יש עוד גופים? כמה גופים יש שיש להם את הבעיה הזו בעצם? שני רגולטורים במערכת הפיננסית?     

אורית שרייבר: אורית שרייבר, רשות לניירות ערך

אורית שרייבר:  נאמר שזה לא כל המאגדים

אורית שרייבר:  חלק מהמאגדים לא עוסקים בפעילות של אשראי לכל מטרה

אורית שרייבר:  פעולה של ניכיון עוד מעט ירחיבו את זה, לא נכללת במתן אשראי, אלא היא נחשבת לאשראי אגף תשלום, שהיא תחת הפיקוח של רשות ניירות ערך, לכן לא מדובר - - -     

אוהד טל: שניה, אז לא הבנתי

מיכאל בן דהן: דבר ראשון, הבעיה הזאת היא לא בעיה ייחודית לחברת גמא אותה מייצג, אלא לכל חברה שתרצה לעסוק בתשלומים ובאשראי לכל מטרה, אנחנו מדברים גם על משכנתאות, אשראי מאוד רחב

מיכאל בן דהן:  זה לא פרסונלי, אין כאן עניין פרסונלי שהיית מפוקח פה אז עכשיו אנחנו מפקחים עליך פעמיים, לא

מיכאל בן דהן:  החוק מדבר באופן כללי על כולם

מיכאל בן דהן:       נגיד במערכת הפיננסית לא חסרות דוגמאות של פיקוח כפול

מיכאל בן דהן:  אני מהראש אני יכול לשאוב, בנקים מפוקחים גם על ידי הפיקוח על הבנקים בעניין פעילות בנקאית וגם על ידי הרשות לניירות ערך בייעוץ השקאות וניהול תיקים

מיכאל בן דהן:  המוסדיים מפוקחים לעניין קופות גמל וביטוח לעל ידי רשות שוק ההון, ולעניין קרנות נאמנות וניהול תיקים על ידי רשות לניירות ערך

מיכאל בן דהן:  וגם עכשיו יש חברת ביטוח שרכשה חברת כרטיסי אשראי והיא תפוקח גם על ידי בנק ישראל לעניין הפעילות הזאת

מיכאל בן דהן:       מעבר לזה, גם חברות כרטיסי האשראי מפוקחות על ידי בנק ישראל ומפוקחות על ידי רשות שכל עניין סוכנויות ביטוח

מיכאל בן דהן:  כלומר, מה שאני מנסה להגיד הבעיה היא בעיה רוחבית במבנה הרגולציה הפיננסית, ואנחנו מודעים לבעיה אנחנו לא חושבים שאין בעיה, פשוט הפתרון פה הוא לא יפתור את מבנה הרגולציה הפיננסית בישראל, ואנחנו לא חושבים שזה המקום לעשות את זה

אוהד טל: אוקיי, בבקשה

רועי פולקמן: רועי פולקמן מהפורום למחוללי תחרות

רועי פולקמן:  גם אצלנו יש, אני לא מתייחס לזה כי קמו כל מיני קבוצות שיש להן דעות שונות לעניין הזה, אבל אני אגיד, גם חברות פינטק שחברות בפורום, יפוקחו על ידי שני הרגולטורים האלה

רועי פולקמן:  אני מבין את חברי מגמא שזה לא מצב אידיאלי, אבל אני מבין את עמדת האוצר במובן הזה שיותר חשוב, זה נכון שזה קשה, אבל יותר חשוב איזו סוג רגולציה ורמת התיאום

רועי פולקמן:       אז אפשר לייצר רמה של תיאום יותר גבוהה, ואני מבין שיש פה מטרה לפשט רגולציה

רועי פולקמן:  הדבר הכי גרוע שקורה שאנחנו מייצרים רגולציה cut and paste כלומר מה שאנחנו עושים על הגופים הגדולים זה מתאים לכל פינטק, וזה לא המצב אז כל עוד אנחנו נייצר, אני מניח שתהיה פה תהליך של אבולוציה ויכול להיות שבסוף זה יתכנס

רועי פולקמן:  מדובר גם להקים איזה רגולטור על מעל כל הרגולטורים הפיננסים

רועי פולקמן:  נושא המבנה של הרגולציה בשוק הפיננסי, נושא גדול שצריך לדון בו, אני חושב, בנפרד מהחוק הזה

אוהד טל: כן

אוהד טל:  אבל אולי זו קריאת השכמה לכולנו, שזה באמת נושא שאי אפשר לברוח ממנו

אוהד טל:  זאת אומרת גם אתם מסבירים שיש פה בעיה, ובסופו של דבר, ככל שאנחנו רוצים לעודד תחרות ותחרות טובה ובריאה, אנחנו צריכים לראות איך אנחנו מפחיתים רגולציה ולא מגבירים אותה, ואני מבין שאולי עכשיו אין לנו כל-כך ברירה וזה גם לא נושא החוק, וצריכים לראות איך, שוב פעם, כמו שאמרת, גם בתוך שני רגולטורים, איך אנחנו מייצרים את הרגולציה בצורה הכי יעילה כך שזה יכביד עליהם כמה שפחות, אולי צריך ללכת למהלך הזה? כן, בבקשה אדוני

אריאל גנוט: אריאל גנוט המנכל של גמא

אריאל גנוט:  אדוני יושב הראש, הדוגמאות שניתנו פה על ידי האוצר, זה שחברת מקס מפוקחת על ידי בנק ישראל ויש לה גם סוכנות ביטוח שמפוקחת על ידי רשות שוק ההון, אלו דוגמאות שלא קשורות לעניין הנוכחי

אריאל גנוט:  פעילות של ביטוח זה פעילו של ביטוח, פעולות של כרטיסי אשראי ואשראי זה פעולות של אשראי, ברור שיש פה שני רגולטורים שונים

אריאל גנוט:  אנחנו מדברים פה על אותו שירות, על אותו שירות שאנחנו נותנים יש שני רגולטורים כשאנחנו לא יודעים מי יפקח על השירות הזה? האם הקדמת התשלומים זה רשות שוק ההון או רשות ניירות ערך? כי בחוק כתוב ששניהם מפקחים

אריאל גנוט:  אי אפשר לייצר חוק בצורה הזאת

אוהד טל: אוקיי

אריאל גנוט: אנחנו הצענו הצעות, שלחנו, מתעלמים לגמרי מההצעות שלנו

אריאל גנוט:  אי אפשר להוציא חוק שכתוב בצורה הזאת

אריאל גנוט:  זה דבר בלתי נתפס, הוא לא קרה ולדעתי גם לא יקרה בשום מקום

אריאל גנוט:  אנחנו הצענו הצעות שהן מאוד הגיוניות לפתור את הבעיה הזאת, ופשוט מתעלמים לחלוטין

אריאל גנוט:       הרי, אנחנו ביקשו מאיתנו לחולל תחרות, הכניסו אותנו כמאגדים, סיפקנו את הסחורה, חוללנו תחרות, השוק הזה גדל, שוק כרטיסי האשראי התרחב והתפתח, נכנסו עוד שחקנים והמחירים ירדו

אריאל גנוט:  עכשיו, מה? באים ואומרים כל מה שנעשה ברכה לבטלה, עכשיו תתחילו להתמודד מול שני רגולטורים אין מאגדים על אפליקציות תשלום עתידיות, לוקח החוק הזה את כל ההישגים של חמש השנים האחרונות ופשוט מעלים אותם, וזה פשוט חבל, כי אנחנו נתקלים בקיר אטום

אריאל גנוט:       שאלתם אם יש עוד גופים כאלה? אנחנו הגוף, באמת, הגדול שנכנס לשוק הזה

אריאל גנוט:  ישנם עוד מאגדים שאינם נותנים אשראי כמו שאנחנו נותנים, הם לא נותנים הלוואות, לא נותנים שירותי פקטורים, לא נותנים אשראים גדולים לבתי עסק, אבל הגופים המאגדים האלה ייכנסו, הם יתנו הלוואות לבתי עסק, זאת המטרה שלהם

אריאל גנוט:  ולכן מה שעושים כרגע, תוקעים את כל ההתפתחות של השוק הזה, משאירים אותו בידי הבנקים וחברות האשראי, פשוט חבל

אוהד טל: כן, בבקשה התייחסותכם?     

מיכאל בן דהן: אני אתחיל ואומר, הנושא הזה עלה לדיון כבר בדיונים קודמים

מיכאל בן דהן:  אנחנו כן מתכוונים, אנחנו חושבים על זה הרבה מאוד, גם אתמול היה לנו יום של שיעורי בית, דנו על זה בהרחבה, אנחנו מתכוונים להציע ולחשוב על איך אפשר באמת למנוע את הסרבול כמה שאפשר ואנחנו לא מקלים ראש ברגולציה מיותרת, אנחנו באמת מנסים לעשות את הרגולציה מיטבית שתתאים את הסיכונים ותאפשר לחברות להתפתח ולגדול ולקדם את התחרות

מיכאל בן דהן:       אני רק אחדד, נאמר פה שלא ברור מי הרגולטור? אז החוק קובע בבירור שחברת תשלומים, שיש לה גם רישיון אשראי, מי שמפקח על האשראי זה רשות שוק ההון, אין ספק לגבי הדבר הזה

מיכאל בן דהן:  אני אגיד יותר מזה, הטענות פה שלא ניתן להבחין בין הפעילות, היום יש מודלים רחבים של חברות שמשתפות פעולה, חברת אשראי פועלת ביחד עם חברת תשלומים, כשחברת תשלומים נותנת את שירותי התשלום, וחברת האשראי נותנת את האשראי אגב שירותי התשלום, כלומר, יש חברות שאפילו מפצלות את זה בין שתי חברות שונות לחלוטין שעושות את הפעולות האלה, גם אם מבחינת הלקוח זה נראה מאוד קשור כי השירות באמת ניתן, אגב זה לא אומר שזה חייב להינתן על ידי אותה חברה וניתן להבין איזו פעילות נעשית על ידי מי

רוני בקמן: אני גם רוצה להוסיף, גם החוק שחל על חברת גמא, הוא חוק אחד והוא עוסק בדברים שונים, ויש לו פרק שעוסק באשראי, ויש לו פרק שעוסק בשירות בנכס פיננסי, וההוראות שקבועות לאשראי, קבועות לאשראי, אז בהחלט אפשר להבחין בין הפעולות ובנוגע לרגולציה שחלה על כל אחת מהם, ואני שוב רוצה להדגיש שאנחנו כן ניסיתי לתת פתרון לרוב החברות שקיימות היום, נכון לא נתנו לחברת גמא פתרון, אבל רוב החברות, כולל המאגדים, נותנות אשראי אגב תשלום לבית העסק, הקדמת תשלומים, הם לא יידרשו לרישיון כפול, הם יידרשו לרישיון של חברת תשלומים מרשות ניירות ערך ואנחנו כן ניסינו ככל יכולתנו לרוב השוק כן לפתור את הבעיה כרגע עד שיהיה אותו פתרון מערכתי גדול יותר של מבנה הרגולציה הפיננסית בישראל, אבל בהחלט ניסינו לצמצם את הבעיה עד כמה שאפשר במה שקיים היום

אריאל גנוט: את אומרת שנתת פתרון לרוב השוק, אבל אם אותו מאגד מחר ירצה לתת הלוואה לבית עסק, שאינה הקדמה אגב שירותי תשלום, הופ הוא יצטרך רישיון נוסף

אריאל גנוט:  והפעולות האלה יתפצלו, כשאני עדיין לא מבין, לא נאמר פה מי מפקח עליי באשראי אגב שירות תשלום, בעסקה ב-36 תשלומים, האם זה רשות שוק ההון? בעסקה ב-12 תשלומים אגב שירות תשלום זה אשראי, האם מפקח עליי רשות שוק ההון או רשות ניירות ערך? שניים, בעסקה ב-36 תשלומים בוודאי שזה רשות שוק ההון

אריאל גנוט:  זאת אומרת אם יש בית עסק שאני מקדים לו עסקאות ב-12 תשלומים, ההקדמה עד 12 תשלומים תפוקח על ידי רשות שוק ההון והקדמה ב-36 תשלומים על ידי רשות ניירות ערך? כבר בעצמנו אנחנו מבולבלים

אריאל גנוט:  אי אפשר להוציא נייר כזה

אריאל גנוט:  אי אפשר

מיכאל בן דהן: התאפקתי, רצתי לקטוע אותו באמצע, אבל התאפקתי

מיכאל בן דהן:  דברי חכמים בנחת נשמעים

אוהד טל: ואומרים שהכנסת לא מפקחת על הממשלה 

אוהד טל:  כן בבקשה

מיכאל בן דהן: אני אחדד, לגבי מה שאריאל טען, יש בהירות מלאה מי מפקח על איזו פעילות? חברת גמא לצורך העניין אם היא תמשיך את פעילותה כמו שהיא עושה היום, יש לה גם רישיון אשראי וגם חברת תשלומים, ברישיון הזה קבוע בבירור שמי שיפקח על אשראי, לא משנה כמה חודשים, איך שהם רוצים לתת, באיזו ריבית, באיזה תנאים שהם יחשבו שנכון, מי שיפקח על זה זו רשות שוק ההון ויש סעיף ייעודי לדבר הזה שהקראנו אותו והוא עושה את זה בצורה הכי בהירה

מיכאל בן דהן:  אם יש עוד ספקות לגבי הדבר הזה, נוכל לדבר גם אחרי הדיון ונציג לכם את הסעיף ספציפית

מיכאל בן דהן:  פשוט עברנו עליו בוועדה, הקראנו אותו, ודיברנו עליו והסברנו אותו

אמיר אוחנה: אדוני, אני רק רוצה להגיד הצעה שאנחנו העלנו

אמיר אוחנה:  הולכת להיות כאן תקופה של שנתיים שבה חברה כמו גמא תוכל להישאר, כמו שכיום, מפוקחת כל הפעילות שלה ברשות שוק ההון

אמיר אוחנה:  אני רוצה גם להזכיר שרשות שוק ההון תחת החוק הזה מקבלת את האפשרות שהיא תפקח לחלוטין על כל סוגי שירותי התשלום ביחס לחברת פיקדון ואשראי, זאת אומרת זה לא שבחוק הזה לא קיימת בכלל האפשרות שרשות שוק ההון תפקח על שירותי תשלום

אמיר אוחנה:       אנחנו הצענו, לכל הפחות רשות ניירות ערך, הולך להיות אצלה גל של בעלי רישינות חדשים, כאלה שבכלל אין להם רישיון היום, הולך להיות איזשהו תהליך, אנחנו הצענו אם אפשר לכל הפחות, להאריך את התקופה שבה אנחנו נוכל להמשיך להיות בפיקוח המלא של רשות שוק ההון לחמש שנים, לתת אפילו לשר את האפשרות לשקול אם נכון להאריך את התקופה הזאת אחרי שהדברים יתייצבו

אמיר אוחנה:  הפיקוח של רשות ניירות ערך על שירותי תשלום ייעשה יותר ברור, יראו איך שהדברים באמת משתלבים היטב אחד עם השני אולי אפשר יהיה אז להגיד בסדר, המצב יציב, אנחנו רואים שיש תיאום , אפשר לעשות את הפיצול ושעל אותה פעולה יהיו שני רגולטורים

מיכאל בן דהן: אנחנו נגיע בהמשך הדיון גם לכל הוראות מעבר שנוגעים בדיוק לנושאים שהוא מדבר עליהם ואנחנו נציג את הפתרון שנתנו

מיכאל בן דהן:  אנחנו לא התעלמנו מהמצב הזה

מיכאל בן דהן:  יש להם שלוש שנים מהרגע שפורסם החוק, ללכת לקבל רישיון מהרשות לניירות ערך, שזה המון המון זמן, במיוחד מישהו שכבר יש לו רישיון, הוא מכיר איך עובדים עם רגולטור

מיכאל בן דהן:  אנחנו נגיע לזה, אנחנו צריכים לחשוב איך אנחנו מקלים עליהם, אנחנו לא חושבים שאין להם זכות בזה שיש להם רישיון וכן אפשר לחשוב איך מקלים עליהם, פשוט זה לא הסעיף הזה, אני מציע שכשנגיע

אוהד טל: אבל בסוף גם לשיטתכם אתם מודים שלא הוצג פתרון מספיק טוב לבעיה שהם מעלים

אוהד טל:  אז יכול להיות שבהקשר הזה של לוחות הזמנים אז אולי אפשר לגלות את הגמישות

אורית שרייבר: מעבר להתחשבות בלוחות הזמנים, אני אזכיר שגם נאמר בדיונים הקודמים, ואנחנו עוד עובדים על זה כדי גם להציג בפניכם, באילו מקומות אנחנו נוכל להקל על חברות מהסוג הזה שיחזיקו ברישיון אחד ונדרשות לרישיון מאיתנו, אנחנו נבוא עם הצעה קונקרטית

אורית שרייבר:  אני גם רוצה להזכיר שמלכתחילה לרגולטורים הפיננסים יש את חוק עקרונות ההסדרה שעבר ונכנס לתוקף רק לא מזמן

אורית שרייבר:       אנחנו מחויבים לבדוק את הוראות הרגולציה שחלות מכוח רגולציות מקבילות, ואנחנו כמובן מחויבים וגם נעשה מאמצים, בוודאי שלא יהיו הוראות סותרות, וגם אם יש הוראות מקבילות, איך להתמודד איתן

אורית שרייבר:  ולכן אני חושבת שהחשש בנוגע לזה שהרגולטורים יעבדו בשיתוף פעולה אפשר קצת להניח את הדעת בנושא הזה

אוהד טל: הבנתי, בסדר

אוהד טל:  טוב, בבקשה

נטע דורפמן רביב: נטע דורפמן פייפל, בנושא אחר, בתיקון העקיף, יש פה באמת סעיף שמחייב את השר לקבוע הוראות לגבי סף שמעליו, גוף שמפוקח על ידי רשות לניירות ערך, לעבור לפיקוח של בנק ישראל

נטע דורפמן רביב:  הדבר שלנו הוא החשוב ביותר הוא יציבות

נטע דורפמן רביב:  כלומר, לדעת שמדברים פה על כמה רגולטורים, אז עד היום מדובר על רשות שוק ההון, עכשיו זה רשות ניירות ערך

נטע דורפמן רביב:  המעבר לרגולטור אחר או שינוי הרגולציה הוא דבר מאוד משמעותי

נטע דורפמן רביב:  אנחנו חושבים שהוראות כאלה ממש צריכות להיות בחקיקה ראשית או לכל הפחות באישור ועדה, מכיוון שזה דבר מאוד דרמטי ואנחנו גם לא יודעים מה יהיה - - - כמובן זה לא יהיה רלוונטי, אבל כרגע זה משאיר אותנו בחוסר וודאות

אוהד טל: טוב, משרד האוצר?     

עמיהוד שמלצר: עדיין לא קראנו את הסעיף, אז אנחנו נכניס ועדת כלכלה

אוהד טל: אוקיי

עמיהוד שמלצר: בסדר?     

אוהד טל: בסדר

עמיהוד שמלצר: אני אקריא את הסעיף

עמיהוד שמלצר:  36 י'

עמיהוד שמלצר:          דיברנו על זה שיהיו גופים שמעל היקף מסוים או בתנאים שייקבעו, יצטרכו לקבל רישיון לא מהרשות לניירות ערך אלא מבנק ישראל

עמיהוד שמלצר:  זה הסעיף שמאפשר לשר לקבוע את התקנות ואת התנאים שבהתקיימם זה יקרה

עמיהוד שמלצר:  בנוסף התייחסנו פה באותן תקנות יצטרך השר לקבוע איך יתבצע המעבר של הגוף הזה מפיקוח כזה לאחר

עמיהוד שמלצר:  זאת אומרת גוף שייקבע שמעל X מיליארדי שקלים הוא עובר לפיקוח מרשות ניירות ערך לבנק ישראל, ייקבע כיצד יעבור הפיקוח הזה, לרבות לעניין רציפות הפיקוח ,או מה קורה אם הם באמצע הליך אכיפה, העברות מיידעים וכיוצא בזה

איתי עצמון: מדובר רק על חברות תשלומים בעצם, לא? כלומר, ההוראות לעניין מעבר של גוף כאמור, אם הבנתי נכון, זה חברת תשלומים שעוברת בעצם מפיקוח של רשות ניירות ערך בעיקר, לפיקוח של בנק ישראל?     

עמיהוד שמלצר: נכון, זה מדויק

שירלי אבנר: רק לדייק, לגבי הוראות המעבר

איתי עצמון: אמרתי, התייחסתי להוראות המעבר

שירלי אבנר: כי הקריטריונים עצמם יכולים גם כן להתייחס - - -     

איתי עצמון: לא, אבל התייחסתי להוראות המעבר

איתי עצמון:  יש פה שני מרכיבים, יש פה מרכיב אחד של לקבוע מה התנאים שבהתקיימם ייחשב גוף מסוים כגוף בעל חשיבות יציבותית ומעבר של חברת תשלומים מפיקוח, פשוט כתבתם לפי דין אחר, אבל זו בעצם חברת תשלומים שמפוקחת על ידי רשות ניירות ערך

איתי עצמון:  יש כאן רלוונטיות גם לפיקוח של רשות שוק ההון? כלומר, יכול להיות מצב כזה?     

עמיהוד שמלצר: שמה?     

איתי עצמון: יכול להיות מצב שמדובר גם על מעבר של חברת תשלומים שבפעילות אחרת מפוקחת על ידי רשות שוק ההון?     

מיכאל בן דהן: כן, לגבי אשראי, אם חברת תשלומים תעסוק באשראי שנדרש לשם

איתי עצמון: שהוא לא אגב השירות?     

מיכאל בן דהן: שהוא לא אגב השירות, אבל נדרש לשם עיסוק ברישיון לרשות שוק ההון וכאשר הוא יעבור לפיקוח של בנק ישראל הוא לא יצטרך את הרישיון הזה כי יש לו פטור דרך חוק שירותי פיננסים מוסדרים, אז צריך לעשות גם את המעבר בהקשר הזה שבין רשות שוק ההון לפיקוח של רשות - - -     

איתי עצמון: יכול להיות מהלך דו כיווני? יכול להיות מעבר רק מעבר מרשות ניירות ערך לבנק ישראל?     

מיכאל בן דהן: כן, אנחנו מעריכים שכן, בהנחה שזה יהיה תלוי היקף

מיכאל בן דהן:  אז אם אותו גוף ירד מההיקף שבגינו הוא עבר לפיקוח, אז הוא יעבור לפיקוח

איתי עצמון: אז הנוסח לא מבטא את זה, אני צריך להתאים את הנוסח

איתי עצמון:  אני מוכרח להגיד שזה משטר משפטי די יוצא דופן שבעצם לפיו גוף מסוים יכול לעבור בעצם אחת לתקופה לפיקוח של רגולטור אחר? איך זה ייושם?     

מיכאל בן דהן: זה קצת ייחודי אבל הוא קיים

מיכאל בן דהן:  כבר היום יש את אגודות - - - ואשראי שעוסקות בבנקאות זעירה, עד 1

מיכאל בן דהן: 5 מיליארד שקלים, כאשר הן עוברות את ה-1

מיכאל בן דהן: 5 מיליארד שקלים, הן עוברות מפיקוח של רשות שוק ההון לפיקוח של בנק ישראל, עשינו פה אפילו משהו יותר מפורט, המעבר והסמכות של השר היא קצת יותר מפורטת ממה שקבוע שם

איתי עצמון: אוקיי, אבל מבחינת היישום בפועל, זה לא משהו שקורה או יקרה כל שנה? אני מניח שתעבור איזושהי תקופה ולאחר מכן יהיה המעבר הזה? וגם המעבר הזה יהיה מדורג לפי מה שאני מבין

איתי עצמון:  כלומר, בתקנות ייקבעו הוראות בעצם איך יתבצע, כמו שאמרת, מעבר של מידע וכו', מרגולטור לרגולטור

מיכאל בן דהן: בדיוק, ניתנת כאן סמכות כמה שיותר רחבה, גם כדי לאפשר את המדרג הזה, את ההעברה הרציפה, וגם כמובן תוך כמה זמן זה יקרה? זו סמכות רחבה

איתי עצמון: אוקיי

מיכאל בן דהן: בסוף קטן ב'

ענת סביצקי ביינהורן: רגע, אפשר לשאול על זה גם משהו?     

אוהד טל: כן כמובן, רק שם ותפקיד לפרוטוקול

ענת סביצקי ביינהורן: ענת סביצקי ביינהורן מחברת מקס

ענת סביצקי ביינהורן:  אם חברת כרטיסי אשראי עוברת לפיקוח של רשות ניירות ערך

עמיהוד שמלצר: אז אני אגיד את ב' ואז תשאלי, בסדר? כי ב' זה בנוגע לחברת כרטיסי אשראי

עמיהוד שמלצר:  יש סמכות לשר האוצר לתקן את ההגדרה של נותן שירות בעל חשיבות יציבותית, לא זוכר בדיוק את הגדרה, עוד שניה, וזה נועד כדי לאפשר את המעבר של אותן חברות כרטיסי אשראי שכיום חייבות ברישיון פיקוח בבנק ישראל, וניתן יהיה להעביר אותן לפיקוח של בנק ישראל

עמיהוד שמלצר:  וכמו שאיתי אמר יש החלטת ממשלה, שר האוצר מתכוון לבחון את זה בשנתיים הקרובות, הסמכות לא מוגבלת לשנתיים אבל כן שר האוצר מתכוון לבחון את זה בשנתיים הקרובות

ענת סביצקי ביינהורן: רק השאלה שלי הייתה האם במידה ואחרי שעוברים לרשות נירות ערך, האם פעילות מתן האשראי תהיה מפוקחת על ידי שוק ההון?     

עמיהוד שמלצר: זה יהיה בהתאם לרגולציה שחלה על חברת תשלומים, כן

עמיהוד שמלצר:  בדיוק אותו דבר

ענת סביצקי ביינהורן: אז כל הסיפור בכפל ברגולטורים?     

קריאה: זה חל גם עליכם

עמיהוד שמלצר: נעשה שינוי מבנה בעזרת ה'

אורית זוארץ: לא אבל רגע, שניה בבקשה לחדד את הנקודה שהיא אמרה

אורית זוארץ:  אורית ארד כץ מנהלת הרגולציה בישראכרט

אורית זוארץ:  היום אנחנו מפוקחים על ידי בנק ישראל, אני מדברת על חברות כרטיסי האשראי

אורית זוארץ:  אם וכאשר השר יחליט להפעיל את הסמכות שלו ולהעביר אותנו לרשות ניירות ערך, האשראי ימשיך להיות מפוקח בבנק ישראל? או יעבור להיות מפוקח על ידי רשות שוק ההון? אז יש לי רעיון איך לפתור את זה, אנחנו נהיה כמו גמא

מיכאל בן דהן: סמכות השר נוגעת, עכשיו יש סעיף ספציפי שנוגע אל חברות כרטיסי האשראי שהופרדו באופן ספציפי, באופן מאוד נקודתי

מיכאל בן דהן:  הסעיף הזה הוא נועד לשמור על הסטטוס קוו בדיוק בשביל לא לעשות מהלכים דרמטיים במהלך החקיקה הזאת, אלא לבחון את הנושא הזה באופן ספציפי ולהשאיר סמכות עתידית לשר לפעול באופן הזה

מיכאל בן דהן:       מה שהסעיף אומר, זה שההסדר הספציפי שכרגע יש בחקיקה, אם השר יחליט שזה הסדר לא נכון, הוא יוכל לבטל אותו, ולמעשה מה שיקרה, החברות האלה, יהיו כפופות לאותן תנאים כמו כל חברות שעוסקות בתשלומים

מיכאל בן דהן:  כלומר, אם הן מתחת לתנאים שקבע השר, אם הוא קבע אותם, הן יהיו באותו הסדר כמו כל חברות התשלומים תחת הפיקוח של רשות נירות ערך, ואם הן ירצו גם להמשיך באשראי תחת פיקוח אשראי שהוא לא אגב שירותי תשלום, גם לפיקוח רשות שוק ההון כמו כל שאר הגופים, במקביל אם הן יעמדו בתנאים, למרות שהשר עשה שימוש בסמכות שלו, הן יהיו נותני שירותי תשלום בעל חשיבות יציבותית ויפוקחו על ידי בנק ישראל בהתאם למה שכתוב בסעיף

אורית זוארץ: שאלת תם, סליחה

אורית זוארץ:  למה רשות ניירות ערך לא מטפלת באשראי? להקים מחלקה, זה נשמע כמו משהו פתיר

מיכאל בן דהן: לא הבנתי, מה השאלה

אורית זוארץ: אני לא מבינה את הצורך בפיצולים ובחלוקה הזאת טכנית, איזו מניעה יש לרשות ניירות ערך לפקח על אשראי? לא עלינו כרגע, על גמא, לא משנה

מיכאל בן דהן: אז אני אחזור, מבנה הרגולציה בישראל פועל באופן הבא

מיכאל בן דהן:  יש רגולטור שמפקח על פעילות מסוימת

מיכאל בן דהן:  בעניין זה, מי שמפקח על מתן אשראי בישראל ,שהוא לא אשראי בנקאי, זה רשות שוק ההון

מיכאל בן דהן:  רשות שוק ההון מפקחת על האשראי

מיכאל בן דהן:  במקביל, מי שתפקח על שירותי תשלום ועל פעילות של חברות תשלומים, זו רשות ניירות ערך

מיכאל בן דהן:  אם יש גוף שמעוניין לבצע את שתי הפעילויות האלה, הוא יצטרך להוציא שתי רישיונות נפרדים לפעילות, וזה לא שונה מגוף שיהיה מעוניין לבצע גם ביטוח, אם הוא יהיה מעוניין לבצע גם ייעוץ השקעות, אם מעוניין להיות סוכן ביטוח

מיכאל בן דהן:  יש שעוד הרבה פעילויות פיננסיות במדינת ישראל שאם מישהו רוצה לעשות אותן, הוא יכול להוציא רישיון אצל הרגולטור הרלוונטי

מיכאל בן דהן:  זה ההסדר שגם נקבע פה

מיכאל בן דהן:       אני אגיד, האלטרנטיבה של הדבר הזה, שבאמצעות רישיון מסוים תוכל לעשות בערך כל פעילות פיננסית

מיכאל בן דהן:  כי זה לא חייב להסתיים פה

מיכאל בן דהן:  למה עם מתן אשראי ברישיון הזה אי אפשר לעשות ביטוח? למה אי אפשר לעשות גם ייעוץ השקעות? למה אי אפשר לעשות את כל הפעילויות הפיננסיות שלשמן יש רישיון ייעודי? אז הסיבה שאנחנו לא חושבים שזה המבנה הנכון בסיטואציה הנוכחית, היא, דבר ראשון, שהארביטראז' הרגולטורי, כלומר הפער של אותם גופים באותה מדינה פונים לאותו צרכן וחלה עליהם רגולציה שונה, הוא רע לתחרות הוא רע למגרש משחקים שווה, והוא יכול לפגוע באופן משמעותי ביכולת של השוק הזה להתקדם

מיכאל בן דהן:  זה דבר אחד

מיכאל בן דהן:       דבר שני, אין בזה היגיון רגולטורי לבוא ולהגיד שבאמצעות רישיון, שהוא כביכול קל יותר, כלומר עושה פעילות שהיא פחות מסוכנת לציבור, יוכל לעשות פעילות שהיא יותר סוכנת לציבור

מיכאל בן דהן:  ובהקשר הזה במידה וחברת אשראי חלילה, נכנסת לחדלות פירעון ונופלת, הסכנה היחידה היא שהיא לא תוכל לתת יותר אשראי, זאת הסכנה היחידה שיש לציבור

מיכאל בן דהן:  אמנם אני לא אומר שאין תכליות בכלל לפקח על היציבות, אבל זו הסכנה

מיכאל בן דהן:       לעומת זאת, אם היא שומרת כספי אחרים כמו בשירותי תשלום, היא מחזיקה את הכספים של הציבור ואנחנו מדברים פה על סכומים משמעותיים, אם היא לא תשמור על הרגולציה והיא לא תשמור על כספי הלקוחות כמו שצריך כספי הציבור ייאבדו, וזה סיכון משמעותי לכל הציבור, ואנחנו חושבים שהרגולציה הזאת צריכה להיות משמעותית

אורית זוארץ: תודה, נקודה אחת קטנה

אורית זוארץ:  סליחה שוב, שאני מתרכזת בנו

אורית זוארץ:  אבל בחברת כרטיסי אשראי, אם וכאשר תעבור לרשות ניירות ערך תהיה מפוקחת, שים לב זה שלושה רגולטורים לא שניים

אורית זוארץ:  לעניין פעילויות תשלומים אצל הרשות לניירות ערך, לעניין האשראי אצל רשות שוק ההון, ואיך שלא תסובב את זה, לעניין ההנפקה זה יישאר בבנק ישראל, כי ההנפקה

קריאה: הנפקה זה לא

אורית זוארץ: שניה, אבל גם הבנקים מנפיקים

אורית זוארץ:  גם הבנק הוא מנפיק וגם חברת כרטיסי אשראי מנפיקה

קריאה: לעניין תפעול ההנפקה

אורית זוארץ: לעניין תפעולה הנפקה תהיה רגולציה שונה על שני גופים שונים שמנפיקים?     

מיכאל בן דהן: אני אחדד, היא צריכה לקבל רישיון מרשות שון ההון ורשות ניירות ערך

מיכאל בן דהן:  אם היא עושה שיתופי פעולה - - -     

קריאה: בהנפקה משותפת

אורית זוארץ: בהנפקה משותפת אנחנו כן נהיה מולכם?     

אילנית מדמוני: רגע אני רוצה לחדד

אילנית מדמוני:  אילנית מדמוני מהפיקוח על הבנקים

אילנית מדמוני:  מה שאורית אומרת שכאשר תהיה הנפקה משותפת, והחוק מאפשר להנפקה משותפת בין בנק לבין מתפעל, אותו כרטיס יהיה מפוקח, או אותה פעילות תהיה מפוקחת

אילנית מדמוני:  כשזה הנפקה על ידי חברות כרטיסי אשראי, על ידי רשות שוק ההון, והחלק של הבנק באותה הנפקה שהיא הנפקה משותפת, מפוקח על ידינו

אורית זוארץ: וכל הדברים שחלים היום?      

קריאה: לא יחול עליך

אורית זוארץ: זה לא ישים

מיכאל בן דהן: הרגולציה של בנק ישראל לא תחול עליך, זה המשמעות של הסעיף הזה, שהרגולציה לא תחול עלך, ומה שיחול עליך זו הרגולציה של רשות ניירות ערך

מיכאל בן דהן:  ככל ותעשו שיתופי פעולה עם גופים שמפוקחים על ידי בנק ישראל ובמסגרת שיתופי הפעולה האלה, הגופים האלה ידרשו מכם לעמוד, בהוראות שהם צריכים לעמוד בהם, כי אתם מבצעים את הפעילות בשמם, זה לא נקרא להיות מפוקח על ידי בנק ישראל

מיכאל בן דהן:  העולמות של שיתוף פעולה עסקי זה נתון לשיקול דעתכם

אורית זוארץ: אתה צודק, אבל היום ההנפקה היא, יש המון הוראות על עולם ההנפקה, שזה אותן הוראות שחלות בעצם גם על המערכת הבנקאית וגם על חברות כרטיסי אשראי

אורית זוארץ:  מסה מאוד גדולה מהפעילות שלנו היא תפעול הנפקה של כרטיסים בנקאיים, ואי אפשר לנתק את זה באמת

אורית זוארץ:  כי הרעיון זה רעיון מאוד יפה, בפרקטיקה אני לא יודעת איך אפשר לעשות את זה בכלל?     

ענת סביצקי ביינהורן: זה לא שפעילות תפעול ההנפקה יכולה להיות מופרדת, מישהו עכשיו יהיה רק מתפעל הנפקה

ענת סביצקי ביינהורן:  זה הכל ביחד, אז בכל מקרה זה חייב להיות

מיכאל בן דהן: אני לא הצלחתי להבין, אני מתנצל

מיכאל בן דהן:  מה השאלה?     

ענת סביצקי ביינהורן: אתה אומר, אם תבחרו לעשות שיתף פעולה עסקי עם הבנקים אז תיאלצו, אבל זה לא שיש אופציה אחרת?     

מיכאל בן דהן:   אני אגיד ככה, בוודאי שיש אופציה אחרת, כגוף עסקי אתם בוחרים איזה פעילויות אתם רוצים לעשות

מיכאל בן דהן:  לצורך העיין אני נותן דוגמה שלא קיימת היום

מיכאל בן דהן:  תרצו לעשות שיתוף פעולה עם בנק אמריקאי, במסגרת שיתוף הפעולה הזאת אתם תבצעו עבורו פעולות שיש עליהן הוראות רגולציה מחו"ל, אז לפי ההיגיון המסדר שלכם אתם תפוקחו על ידי ה- federal reserve

ענת סביצקי ביינהורן: אבל אתה מדבר על פעילות עתידית, אנחנו מדברים על משהו קיים, הפעילות הקיימת שלנו

קריאה: כל ה- - - שהם מתפעלי הנפקה הם עוסקים גם באשראי וגם בתשלומים

מיכאל בן דהן: שוב, לא תחול עליכם הרגולציה של בנק ישראל אם תבחרו לשתף פעולה עם גופים שכפופים לרגולציה והם יגידו שבמסגרת שיתוף הפעולה אתם תעבדו ברגולציה, זה יכול לקרות

מיכאל בן דהן:  אני אשוב ואומר, הסעיף הזה מדבר על סמכות עתידית לשר, ואנחנו רצינו לשמוע סטטוס קוו בדיוק כדי לשמוע דיונים כאלה ולעשת את זה באופן מעמיק ולהבין מה המשמעויות של הדרים האלה

מיכאל בן דהן:  ולכן אני חושב שלדיון כרגע סיפקתי את התשובות – ככל שיש רצון לעשות דיון מעמיק של יתרונות וחסרונות של השימוש בסמכות, בדיוק בשביל זה יש את ההליך המנהלי של השר ויקבע אם ישתמש בסמכות, הערות ציבור וכל הדברים

אוהד טל: רגע חברים, שניה אחת

אוהד טל:  רק תחזור על דבריך כי לא נראה לי ששמעו

איתי עצמון: אמרתי שלגבי שני הסעיפים הקטנים האלה, בהמשך למה שאמרת כאן שההליך הוא שיהיה דיון ציבורי, במקרה הדיון הציבורי יהיה בוועדת הכלכלה, אתם תביאו את התקנות האלה לאישור לוועדת הכלכלה של הכנסת, והכנסת תצטרך לדון ולבחון בהסדר הזה

איתי עצמון:       אני רוצה להעיר לגבי סעיף קטן ב' משהו לגבי הטכניקה החקיקתית שמצריך שינוי נוסחי, אנחנו לא יכולים להסמיך שר לבטל סעיפים בחקיקה ראשית, זה דבר שלא ניתן לעשות, כדי לבטל סעיפים בחקיקה ראשית צריך להביא הצעת חוק

איתי עצמון:  אנחנו נציע או ננסח באופן שונה את הסעיף הזה כך שהוא למעשה יהיה סעיף הסמכה והנוסח הזה יגיע לכאן, כמובן אנחנו נעבד אותו, אבל בכל מקרה כמו שהבהרתי, שני הסעיפים הקטנים האלו, אנחנו נוסיף את אישור הוועדה

אורית זוארץ: ברשותך היו"ר רק עוד חצי משפט

אורית זוארץ:  הבנקים מחויבים להתקשר עם חברות כרטיסי האשראי בגלל שטרום

קריאה: לבנקים הגדולים יש איסור הנפקה

קריאה:  אנחנו מחויבים להנפיק להם

קריאה:  ולנו יש איסור על סירוב בלתי סביר, זו לא בחירה

קריאה: שניה תפקחו

קריאה:  הטענה נשמעה, רגע בנק ישראל רוצה להתייחס

שירלי אבנר: כן, רק להתייחס להערה של היועץ המשפטי, אנחנו מבקשים שבנוסח יישמרו פשוט שני עקרונות עיקריים

שירלי אבנר:  אחד, שיהיה ברור שההעברה מבנק ישראל לרשות לניירות ערך, זה רק לגבי מי שהיה תאגיד עזר ואינו תאגיד עזר, וכמובן כמו שנאמר כאן על ידי משרד האוצר, ברגע שאותם גופים, אם הם יעברו לרשות לניירות ערך, יעמדו בקריטריונים שנקבעו לפיקוח של בנק ישראל, אז יהיה ברור שהן תחת הפיקוח של בנק ישראל, שהם יכולים לעבור עוד בנק או לא לעבור בכלל, כלומר שזה לא פוגע בפסקאות 1 ו-3, להגדרה של שירותי תשלום בעל חשיבות יציבותית

איתי עצמון: אני רוצה רגע לפרוט את ההערות שלך לנוסח

איתי עצמון:  ההגדרה של נותן שירותי תשלום בעל חשיבות יציבותית זה למעשה, כמו שהוקרא כאן, שלושה סוגי גורמים, אחד זה תאגיד עזר, ושתיים זה תאגיד שהיה תאגיד עזר ושעסק בסליקה ערב יום פרסומו של חוק שטרום

איתי עצמון:  אז כאן את רוצה להוסיף ואינו תאגיד עזר?     

שירלי אבנר: כן, כי אז הוא מופיע בפסקה הראשונה

שירלי אבנר:  עוד פעם הכל שאלה של נוסח

שירלי אבנר:  אני מבקשת פשוט שיבהירו גם בנוסח

איתי עצמון: יש עוד נקודה שאת רוצה להבהיר?     

שירלי אבנר: לא, זה שני הדברים

שירלי אבנר:  אם מדובר בגופים שהיו תאגידי עזר ערב חקיקתי של החוק כאמור בפסקה 2 והם עדיין תאגידי עזר, הסמכות של השר להעביר גופים מהפיקוח של בנק ישראל לפיקוח של הרשות לניירות ערך הם לגבי חברות כרטיסי האשראי שהופרדו, לא לגבי חברות כרטיסי האשראי שעדיין נחשבות תאגידי עזר ואנחנו עדיין מפקחים עליהם על פי החוק והם נכנסים לפסקה 1

אוהד טל: טוב, תעברו על זה אחר כך ביחד כדי לוודא שזה באמת מסודר

איתי עצמון: וודא, כל נוסח כמובן

אוהד טל: ברור לי, לא חשבתי אחרת לרגע

אוהד טל:  בנק ישראל אתם רוצם להתייחס עוד התייחסות אחרונה לעניין הזה? סיימנו כרגע

אוהד טל:  אוקיי, אז בואו נמשיך

עמיהוד שמלצר: חובת רישוי סעיף 36 י"א

עמיהוד שמלצר:          אלו הסעיפים שקיימים היום לגבי סולק ואנחנו פשוט החלפנו את המונח סולק ברישיון נותן תשלום יציבותי

עמיהוד שמלצר:          לעניין השיקולים ששוקל הנגיד במתן רישיון זה סעיף 6, 8 זה שיקולים ששוקל הנגיד לביטול רישיון

עמיהוד שמלצר:          שוב, הוראה שכיום קיימת לגבי רישיון סולק ותחול לגבי רישיון בעל שירותי תשלום יציבותי, מי שרישיונו בוטל ייחשב עדיין כבעל רישיון לעניין הוראות החוק, לעניין הפיקוח, וניתן יהיה לתת לו הוראות לפי סעיף 9 ב' על מנת להגן על עניינם של הלקוחות

עמיהוד שמלצר:          אלו סעיפים שנוגעים לגבי היתר שליטה, ולגבי היתר החזקת אמצעי שליטה בתאגיד בנקאי, וכמו שהם חלים על סולק הם גם יחולו לעניין החזקת אמצעי שליטה בבעל רישיון נותן שירותי תשלום יציבותי

עמיהוד שמלצר:  לעניין 35 ב', סעיף 35 הוא סעיף שנכנס במסגרת חוק הריכוזיות

עמיהוד שמלצר:          כל הסעיפים הקטנים

עמיהוד שמלצר:  א' ב' ג' ה' ו-ו'

עמיהוד שמלצר:  זה סעיף שנכנס במסגרת חוק הריכוזיות והוא נועד ליצור הפרדה בין תאגידים ריאליים משמעותיים לבין גופים פיננסיים משמעותיים

עמיהוד שמלצר:  לפי סעיף 35 ב', תאגיד ריאלי משמעותי אסור לו לשלוט בתאגיד בנקאי שהוא גוף פיננסי משמעותי, וגם אסור לו להחזיק מעל אחוז מסוים של אמצעי שליטה באותו תאגיד בנקאי שהוא גוף פיננסי משמעותי

עמיהוד שמלצר:       ההחלה הזאת, כיום החוק לא חל על כל תאגיד עזר, אלא רק על בעלי רישיון סליקה, כלומר רק על כאלה שעוסקים בסליקה של כרטיסי חיוב

עמיהוד שמלצר:  הייתה ועדה, דיברנו עליה, שבשנה שעבר ישבה ברשות מנכ"ל משרד האוצר ודנה בנושא חוק הריכוזיות, ההשפעות שלו, ההשלכה של הפרק הזה וכן הציעה לבצע תיקונים בחקיקה

עמיהוד שמלצר:  כרגע אנחנו לא רוצים לעשות שינוי מהמצב הקיים, ואנחנו נבהיר את זה בנוסח, ולכן החוק יחול רק לגבי אותם גופים שזה חל לגביהם כיום, רק לגבי כאלה שעוסקים בסליקה של כרטיסי חיוב

עמיהוד שמלצר:  אנחנו נבהיר את זה בנוסח ולא נרחיב את תכולת חוק הריכוזיות על גופים אחרים

אוהד טל: כן בבקשה?     

שירלי אבנר: שירלי אבנר, המחלקה המשפטית בבנק ישראל

שירלי אבנר:  אנחנו גם מבקשים להוסיף תיקון קטן נוסף בעקבות ההערות שקיבלנו לקראת הדיון, וזו סמכות שיקול דעת לנגיד לשנות או להחליט האם להחיל או לא להחיל את הוראות סעיף 34, 34 א' רבתי, 35, ו-36 על תאגיד שנמצא בשליטתו של בעל רישיון נותן שירותי תשלום יציבותי

שירלי אבנר:  עוד פעם, אלו גופים שהיום ההוראות לא חלות לגביהם

שירלי אבנר:  אז אנחנו צריכים שתישמר לנו שיקול הדעת

איתי עצמון: לחזור על ההצעה שלך?     

שירלי אבנר: כן, שלנגיד בנק ישראל תהיה סמכות לשקול שלא להחיל את הוראות סעיפים 34, 34 א' רבתי, 35, ו-36 על תאגיד שנמצא בשליטתו של בעל רישיון נותן שירותי תשלום יציבותי

שירלי אבנר:  אלו גופים שהיום הסעיפים האלו לא חלים לגביהם, ואנחנו חוששים ממצב שבו יהיה בהחלת הסעיפים משום רגולציה עודפת על אותם גופים

איתי עצמון: כמו מה, נגיד יוסמך מה? לקבוע צו?     

שירלי אבנר: לקבוע תנאים, לקבוע בצו, לקבוע מקרים שבהם הסעיפים האלה לא יחולו על תאגיד שנמצא בשליטתו של בעל רישיון שנותן תשלום יציבותי

איתי עצמון: או להחיל חלק מהסעיפים?     

שירלי אבנר: כן

איתי עצמון: אוקיי, אתם בטח תעבירו לוועדה את הנוסח המתאים

שירלי אבנר: אנחנו העברנו ליועץ המפשטי נוסח מוצע, אני ממש מתנצלת, אנחנו עוד נדבר על זה

איתי עצמון: עוד אל הספקתי, זה היה הבוקר

עמיהוד שמלצר: סעיף 36 י"ד

עמיהוד שמלצר:          בשונה מחברת תשלומים, כאן מוגדר לגבי נותן שירותי תשלום יציבותי שיש לו היבטים יציבותיים כמו שאמרנו, בפעילות שלו, מוגדר באילו עיסוקים הוא יכול לפעול, זה לא בכל עיסוקים

עמיהוד שמלצר:  בראשית יש כאן פירוט שנית יש סמכות למפקח גם להתיר לו

עמיהוד שמלצר:  ויש כאן סעיפים נוספים שקשורים לזה, כמו סמכות לנגיד להורות לבצע את זה בתאגיד נפרד וכדומה

איתי עצמון: יש לנו כמה הערות לנוסח הסעיף הזה, הערות או שאלות לגבי העיסוקים שמפורטים בפסקאות 2-6

איתי עצמון:  בפסקה 2 המרת מטבע אגב שירות תשלום, פסקה 5 מתן שירותי כספומט

איתי עצמון:  מדוע בעצם השירותים האלה טעונים גם אישור מאת המפקח?     

שירלי אבנר: אני אתייחס לזה, תודה

שירלי אבנר:  שתי הפעילויות האלו מצריכות למעשה ניהול סיכונים שחשבנו בהתחלה

איתי עצמון: המרת מטבע?     

שירלי אבנר: כן

שירלי אבנר:  בחשיבה נוספת, בעקבות ההערה של היועץ המשפטי של הוועדה, אין לנו בעיה להוריד את הצורך בקבלת אישור לעיסוק הזה, ולעיסוק שנקבע בפסקה 5 שזה מתן שירותי כספומט

שירלי אבנר:  אנחנו פשוט חשבנו שזה מצריך ניהול סיכונים מיוחד ושכדאי שזה יעבור את האישור של המפקח, אבל לאור הדיונים שגן שהתקיימו כאן אגב העיסוקים המותרים לחברת תשלומים

איתי עצמון: אוקיי, עכשיו מדובר כאן על עיסוקים, אמרתם שהוא רשאי לעסוק במתן שירותי תשלום בהתאם להוראות כל דין, גם העיסוקים הנוספים מן הסתם, בהתאם להוראות כל דין

שירלי אבנר: כן, חשבנו שזה ברור     

איתי עצמון: לא כל כך

איתי עצמון:  לעניין פסקה 3, מתן שירות ייזום בסיסי או שירות ייזום מתקדם, אני מניח שגם וגם נכון?     

שירלי אבנר: כן, כן

שירלי אבנר:  אבל חשבנו שהטכניקה המתאימה היא לומר או

איתי עצמון: לא, שאלת הבהרה

איתי עצמון:  עכשיו בחלק מהסעיפים הקטנים כתבתם אישור מראש ובכתב, ובחלק מהמקומות אישור

איתי עצמון:  האם האישור הוא בעצם תנאי לעיסוק?     

שירלי אבנר: כן, בעיקרון בכל מקום שמדובר בעיסוק נוסף, הכוונה היא שבאמת יינתן אישור מראש ובכתב ולא שיבואו בדיעבד, כי אז אחנו יודעים שיש לזה השלכות הרבה יותר

איתי עצמון: אוקיי, בסעיף קטן ב' שבעצם גובר על סעיף קטן א' ומוצע לקבוע בו שאותו בעל רישיון יהיה רשאי לעסוק עיסוקים נוספים אם מצא המקפח כי הם אינם עלולים לפגוע במילוי חובותיו וכו', מדובר רק על העיסוקים שמנויים בסעיף קטן א', או עוד עיסוקים?     

שירלי אבנר: לא, אלו עיסוקים נוספים, בנוסף לעיסוקים שמפורטים בסעיף קטן א'

איתי עצמון: לא, אני מתכוון לאיזה עיסוקים נוספים במהות? כל עיסוק נוסף?     

שירלי אבנר: כן, ועוד פעם, צריכים להתקיים התנאים שנקבעו בסעיף הזה בהפעלת שיקול הדעת

איתי עצמון: אני מחדד פשוט, אומרים ככה, בא' הוא רשאי לעסוק במתן שירותי תשלום ויש כאן עוד רשימה של שירותים נוספים נכון?     

שירלי אבנר: כן

איתי עצמון: השאלה שלי היא בסעיף קטן ב', האם העיסוקים הנוספים, כלומר האם סמכות המפקח נוגעת לעיסוקים הנוספים של א' או מעבר לא'?     

שירלי אבנר: מעבר לא'

שירלי אבנר:  סליחה אם לא הייתי ברורה

איתי עצמון: מעבר לא', אוקיי

איתי עצמון:  לגבי סעיף קטן ג', זכות הטיעון או השימוע היא לפני הנגיד או לפני מי שהוא הסמיכו לכך, הוא מסמיך עובדים?     

שירלי אבנר: לא, אנחנו כאן זה או למי מטעמו

שירלי אבנר:  האמת שאפשר גם להוריד את זה, כי הנוסח אצלנו בחוק לבנקאות רישום הוא יותר ובלבד שנתן הזדמנות להשמיע את טענותיו בלי לציין בפני מי

שירלי אבנר:  יש לנו מספר סעיפים כאלה, סעיף 8, סעיף 28 א' רבתי, סעיף 30, 33, 34 א' רבתי ועוד כמה סעיפים

איתי עצמון: אז את מציעה למחוק?     

שירלי אבנר: כן, אם אנחנו הולכים נוסח אחיד ומתאים יותר לחוק הבנקאות רישוי, אז הנוסח המתאים הוא ובלבד שניתנה לבעל הרישיון הזדמנות להשמיע את טענותיו

איתי עצמון: במקום לפניו או לפני מי שהסמיכו

שירלי אבנר: כן

איתי עצמון: אוקיי, מקובל

אורית זוארץ: תודה

אורית זוארץ:  לפי איך שזה כתוב כאן, אם אנחנו רוצים לרכוש איזושהי חברת בת במעל 20%, אנחנו צריכים לבקש מבנק ישראל את האישור ולקבל אישור מראש ובכתב, שזה לא התחום שלנו

אורית זוארץ:  המצב הקיים היום, זה שיש איזשהו SLA לבנק ישראל, המפקח צריך להחזיר לנו תשובה לא יאוחר מ-90 ימים אחרת זה ייראה כתשובה חיובית

אורית זוארץ:  צריך להגיד פה איזשהם לוחות זמנים שהפיקוח ישיב לנו

אורית זוארץ:  לא יכול להיות שאני במשא ומתן עם איזושהי חברה ואני אומרת להם רגע המפקח עוד לא ענה לי

שירלי אבנר: אין לנו את זה במקומות אחרים בחוק, אנחנו מסרבים להכניס לוחות זמניים לחוק אם זו הבקשה שלכם

שירלי אבנר:  אין לנו מקומות אחרים בחוק הבנקאות רישוי בהם אנחנו מתחייבים להתחייב ללוחות זמנים כאלה ואחרים, אז יכול להיות שאני לא מבינה את הבקשה שלך

אורית זוארץ: שאנחנו כגוף פיננסי לא נהיה עומדים ותלויים ומחכים למענה בלי לדעת

אוהד טל: למה לא לקצוב לוחות זמנים?     

שירלי אבנר: כי אין לנו את זה בחוק

אורית זוארץ: אז מה אם אין?     

אוהד טל: לא הבנתי את הטיעון

שירלי אבנר: אנחנו יודעים מניסיון גם של רגולטורים אחרים במקומות שבהם קוצבים לוחות זמנים בחקיקה זה מאוד בעייתי, כי אז עולה גם השאלה ממתי מתחילים למנות את הימים?     

אוהד טל: אפשר להסדיר את זה בחקיקה, להגדיר ממתי מתחילים לספור

שירלי אבנר: זה יוצא קצת מוזר שדווקא בהקשר הספציפי הזה פתאום אנחנו מתחייבים ללוחות זמנים וכאשר מדובר באישורים אחרים ובפניות אחרות של הגופים שאנחנו מפקחים עליהם, אנחנו לא מחויבים

שירלי אבנר:  אנחנו גוף ציבורי, אנחנו מחויבים לעמוד כמובן בכללי המנהל התקינים, ולענות בלוחות זמנים

אורית זוארץ: גם לממונה על התחרות יש X זמן להגיב על רכישות ומיזוגים

שירלי אבנר: אני לא מבינה, אתם אי פעם נתקלתם בסיטואציה שבה אתם פניתם?     

אורית זוארץ: לא, כי המצב הקיים היום הוא לא כזה, אני רוצה לשמר את המצב הקיים ולהוסיף את זה לפה, זה הכל, אני לא מבקשת משהו לא קיים

שירלי אבנר: אז אנחנו מתנגדים להוסיף את זה לחוק, אנחנו משמרים את המצב הקיים אבל מבחינת הכללים שחלים עלינו

שירלי אבנר:  אנחנו לא נוסיף בהקשר הספציפי הזה לוחות זמנים

שירלי אבנר:  לוחות זמנים אינם קיימים בסעיפים אחרים בחוק

אוהד טל: רגע שניה אני רוצה להבין

אוהד טל:  גם בחוק התשתיות שנידון פה בוועדה אתמול אנחנו כן קצבנו לוחות זמנים כולל הממשלה

אוהד טל:  הטיעון הזה לא נשמע, לא מתקבל, אני רוצה להבין

אוהד טל:  היא מעלה פה טיעון הגיוני, הם לא יכולים לעמוד ולהיות תלויים בתשובה שתגיע לא יודע מתי

אוהד טל:  למה לא לקצוב לוחות זמנים? היא גם לא ביקשה 14 ימי עסקים

שירלי אבנר: אנחנו יכולים להגיד לפרוטוקול מהם לוחות הזמנים פחות או יותר שאנחנו יכולים לעמוד בהם, אני חושבת שלהכניס דבר כזה לחוק בהקשר מאוד ספציפי ומצומצם זה יוצר תקלה בפרשנות הכוללת של החוק ובמחויבות שלנו כרגולטור לעמוד בלוחות הזמנים לפניות, לבקשות של הגופים שמפוקחים על ידינו

שירלי אבנר:  זה לא שאני מסרבת לעמוד בלוחות הזמנים, אני לא חושבת שזה נכון להכניס את זה למשהו שהוא - - -     

אוהד טל: אני מבין שזה מה שאת חושבת, אני לא הבנתי את הנימוק, לא השמעת נימוק למה

אוהד טל:  לא הבנתי את הנימוק שהוא מתקבל על הדעת

אילנית מדמוני: אילנית מדמוני מהפיקוח על הבנקים

אילנית מדמוני:  לפעמים הבדיקה היא בדיקה קצרה וקלה ואפשר לתת מענה בזמן קצר, לפעמים הנושא הוא מעט יותר מורכב, ויש דרישה לעשות, אנחנו בודקים לדוגמה את יכולת ניהול הסיכונים של הגוף כדי לוודא אם הוא יכול באמת להתחיל לפעול באותה נישה, או עיסוק נוסף, וזה לוקח יותר זמן

אילנית מדמוני:  עכשיו, ככל שנהיה קצובים אז אני חוששת שנצטרך לענות בתשובה שלילית כדי שנוכל לעמוד בלוחות הזמנים

אורית זוארץ: אז קחו את המנגנון שקיים בחוק התחרות

אורית זוארץ:  זה מנגנון קיים שעובד ורשות התחרות, ההיבטים שהיא צריכה לבחון במיזוגים, בבעיות, זה הרבה יותר מאשר אם אני רוצה לקנות איזו חברה

אורית זוארץ:  זה לא הגיוני לא לקצוב את זה

אוהד טל: נתקלתם אי פעם בבעיה בהקשר הזה אגב?      

אורית זוארץ: לא שאי יודעת

אורית זוארץ:  כי היום המצב הקיים הוא 90 יום

אורית זוארץ:  זה בדיוק מה שאני רוצה שיהיה כתוב בו

שירלי אבנר: לא, היום המצב הקיים ברשות התחרות אולי

אורית זוארץ: ברשות התחרות זה 30 ימים

שירלי אבנר: אולי ברגולטורים אחרים

אורית זוארץ: בנק ישראל, ברישיון סולק שלנו כתוב 90 ימים

אילנית מדמוני: אני אבהיר, ברישיון כתוב שהחברה חייבת להגיש לנו, אם היא רוצה לעסוק בפעילות חדשה, היא חייבת לפחות 90 ימים לפני להגיש לנו

אילנית מדמוני:  זה לא אומר שהאישור יינתן בתוך 90 ימים

אורית זוארץ: את צודקת במה שאת אומרת, ותוסיפי על זה שאם לא ניתנת תגובה בתוך 90 ימים

אילנית מדמוני: אבל זה תלוי לדברים מאוד ספציפיים, לדוגמה ב fit and proper של נושאי משרה, כשאנחנו בוחנים נושאי משרה מוגדר 60 ימים שצריך להגיש לנו בקשה, ואם לא ענינו ראי כדבר שאותו נושא משרה מאושר

אילנית מדמוני:  אז יש דברים שבהם קוצבים, בדברים שהבדיקות בהן יותר פשוטות

אילנית מדמוני:  אבל במקומות שזה יותר מורכב, שוב כמו שאת אומרת לא נתקלתי בבעיה כזאת היום, כי כשהאישור היה פשוט נתנו אותו מהר

אילנית מדמוני:      כשהאישור מורכב ויש לנו כן נושאים לאו דווקא שלכם ואנחנו כן בוחנים וצריך לבחון כל מיני היבטים לאו דווקא מול הגוף אלא במכלול הכולל, זה לוקח יותר זמן

אילנית מדמוני:  ואני חוששת מהצורך לתת מתן תשובה שלילית רק כדי לעמוד בלוחות הזמנים

אורית זוארץ: ישביע את דעתכם אם זה יהיה 90 ימים וניתן לעוד 30 ימים נוספים? איזשהו מנגנון לגדר את זה, אתם גוף ממשלתי שמפקח עלינו

שירלי אבנר: כמו שאמרנו, זה לא שאנחנו נמשוך את הזמן לאורך זמן

אורית זוארץ: אני לא מדברת לא עליך ולא עליך, אני מדברת על גוף ממשלתי כגוף, אני גם לא יודעת מי יהיו הנפשות הפועלות בעוד חמש שנים או עשר שנים מהיום

שירלי אבנר: אנחנו הבנו את הטענות והשבנו עליהם גם, ואמרנו שמבחינתו לא יהיה שינוי

שירלי אבנר:  אבל א' אין היום בעיה, אנחנו נשמר את המצב הקיים מבחינת המענה שלנו, וכמו שאילנית ציינה, הרישיון שלכם מתייחס למשהו מאוד ספציפי

שירלי אבנר:  תודה

אוהד טל: טוב, כיוון שאת אומרת שלא נתקלת בבעיה הזאת בפועל, וגם כן אני אומר לך את האמת, אני לא נגד לחייב גופים ממשלתיים בלוחות זמנים, אני דווקא מאוד מאוד בעד

אוהד טל:  לא יכול להיות שלוחות זמנים חלים על מפוקחים אבל הרגולטורים פטורים מכל חובה והם יכולים לעשות כל מה שהם רוצים, זה בוודאי לא סביר

אוהד טל:       אבל, יש לי פה שני חששות, א' כמו שהיא אמרה הכי קל יהיה להגיד לא, ואז לא הרווחנו כלום, והדבר השני גם אם לא יגידו לא, ישלחו אתכם, תביאו עוד מסמך וכו' וכו', בקיצור אפשר למרוח את זה מעוד כל מיני כיוונים

אוהד טל:  יכול להיות שאולי צריך פה, דיברנו על רגולציה, יכול להיות שגם בהקשרים האלה צריך לנצל איזשהו חשיבה יותר עמוקה לאיך מסדירים את הדברים האלו באופן שגם הגופים הממשלתיים לא יוכלו למרוח תהליכים שלא לצורך אבל אולי לא נפתור את זה כאן היום

אוהד טל:  בבקשה?     

רן בייליס: שלום, רן בייליס, היועץ המשפטי של BTB

רן בייליס:  אני רוצה רגע לדבר על ההגדרה שנותן שירותי תשלום בעל חשיבות יציבותית, הכנסתם פנימה את תאגיד עזר שעוסק במתן שירותי תשלום ,שזה בעצם פייבוקס, אני רוצה להבהיר או לקבל ההבהרה האם סעיף 22 ז' שבעצם מונע מחברת תשלומים לתת הטבה או ריבית ללקוחותיה, האם הוא יחול גם בגלל שעכשיו העברתם כרגע את כל הפיקוח על הנושא הזה לבנק ישראל, האם הסעיף הזה יחול? והאם הוא יעדיף, בעצם וייתן העדפה ברורה לחברת פייבוקס על פני שחקניות אחרות בשוק? שוב, בכובע שלה כתאגיד עזר

מיכאל בן דהן: שאלת הבנה

מיכאל בן דהן:  מה הכוונה שינינו? אנחנו לא שינינו שום דבר מהמצב הקיים? אני רוצה להבין

רן בייליס: אנחנו רוצים להבין האם אתם כרגע, במסגרת החוק אתם מתכוונים להעדיף חברת תשלומים שהיא בעצם כמו פייבוקס, תאגיד עזר, האם אתם נותנים להם את ההעדפה? כי דיברנו על זה הרבה, לובי 99 דיבר על זה בישיבה הקודמת

רן בייליס:  כי אתם נותנים להם את ההעדפה שהם כן יכולים לתת ריבית ללקוח במסגרת חברת התשלומים

רן בייליס:  בעצם הפעלה של חברת התשלומים ושירותי תשלום תחת תאגיד העזר

רן בייליס:  שוב, לא במערכת, אני לא מדבר איתכם עכשיו על הבנק כבנק, כי את הבנק הסברתם בפעם שעברה בישיבה הקודמת, הסברתם את הנושא

מיכאל בן דהן: שניה אני כן אגיד בהתחלה, תאגיד עזר, המשמעות שלו שזה תאגיד שנשלט על ידי בנק

מיכאל בן דהן:  אז לפי החוק, יש עיסוקים מותרים לתאגיד עזר, אני אשאל עוד שניה את בנק ישראל גם האם ספציפית העיסוק הזה של מתן ריבית זה חלק מהעיסוקים המותרים? אבל מדובר במבנה תאגידי

מיכאל בן דהן:  בסופו של דבר זו חברת בת של בנק, והיא פועלת מכוח הרישיון שניתן לבנק, ולכן את מירב הפעילויות הבנקאיות מותר לה לעשות

מיכאל בן דהן:  אז כן, יש פה פער, אבל הפער הוא בין בנק

רן בייליס: האם זה מוצדק בעיניכם לעשות את ההפרדה הזאת?     

מיכאל בן דהן: אני עונה

מיכאל בן דהן:  הפער הוא בין בנק לבין חברת תשלומים

מיכאל בן דהן:  וכמו שהסברנו לגבי הסעיף הזה, אנחנו חושבים שהפער מוצדק והוא בהתאם לרגולציה האירופאית, אנחנו לא ממציאים כאן שום דבר חדש, יש כאן הבחנה ברורה בין פעילות בנקאית שכמובן כל אדם רשאי לעשות אותה, הוא יכול ללכת לבנק ישראל, להוציא רישיון, לעשות פעילות בנקאיות ולהציע איזו ריבית הוא חושב לנכון על הפיקדונות, אבל בפעילות של חברת תשלומים לא ניתן יהיה לעשות את הפעולה הזאת, שוב, מתוך הבנה שיש הבחנה ברורה בין בנק לבין חברת תשלומים וכך גם הרגולציה

מיכאל בן דהן:  הרגולציה תהיה פשוטה יותר, מותאמת יותר, מאשר רגולציה שחלה על בנקים

אילנית מדמוני: אני רק אוסיף עוד משפט על מה שמיכאל אמר

אילנית מדמוני:  אחד, תאגיד עזר מפוקח ברגולציה בנקאית שהיא כבדה יותר מרגולציה של חברת תשלומים

אילנית מדמוני:  אנחנו רואים את זה כמכלול אחד של הקבוצה כי אנחנו עושים פיקוח קבוצתי

אילנית מדמוני:  והנקודה השלישית שאותו תאגיד עזר לא יכול לתת אשראי, גם לא אגב תשלום ולא אגב כלום כי ברגע שהוא לוקח פיקדונות, נותן עליהם ריבית, והוא נותן אשראי, אז הוא צריך גם מאיתנו רישיון בנקאי

זוהר בוצר שלו: אני גם אוסיף, זוהר בוצר רשות התחרות, שגם לגופים, גם לחברות התשלומים יוכלו לעשות ,כמובן בכפוף לדיני התחרות, לעשות שיתופי פעולה עם גופים שכן רשאים להעניק את הריבית

רועי פולקמן: כן, אני רוצה להדגיש רגע, את הרציונל לגבי הבנקים גם איתו אני לא מסכים, אבל אנחנו כרגע אחד אחר

רועי פולקמן:  יש הבדל בין פייבוקס לבין ביט

רועי פולקמן:  כרגע יש שחקן אחד שמתעסק בלתת ריבית למשקיעים, אנחנו כבר רואים את הפרסומים שלו, שזה פייבוקס

רועי פולקמן:  ופייבוקס עושה את זה בריש גלי, נותן הבטחה לכל מיני ריביות לגבי מי שמפקיד אצלו כסף בארנק הדיגיטלי של פייבוקס

רועי פולקמן:  שוב, בהפרדה מיתר השחקנים בשוק שמתעסקים כרגע בשירותי תשלום

רועי פולקמן:       זה יהיה נורא מובהר, ההעדפה הזאת לפייבוקס בריש גלי

רועי פולקמן:  נכון, אני מבין שהוא תאגיד עזר, אבל ההעדפה הזאת על פני שחקנים אחרים

רועי פולקמן:  זה בוטה, ואני חושב שגם את ההערות על זה גם לובי 99 בעניין הצרכני הבהירו את זה בדיון הקודם

רועי פולקמן:  אני חושב שזה חבל וזה המקום לטפל בזה, בוועד הזאת

אנדרו אביר: אפשר להתייחס? אני אשמח להתייחס     

אוהד טל: בבקשה אדוני

אנדרו אביר: החוק בא כדי לעודד שחקנים חדשים שייכנסו לעולם התשלומים ולעודד חדשנות ולצורך זה, ומיכאל אני חושב תיאר את זה, הם נכנסים עם פחות רגולציות וזו המטרה

אנדרו אביר:  זה לא שאנחנו מקלים על פייבוקס כדי לאפשר לו לשלם ריבית, יש לו הרבה יותר רגולציה משחקנים אחרים וזו בדיוק המטרה

אנדרו אביר:  מי שרוצה לקחת פיקדונות ולשלם ריבית, הוא צריך לעמוד ברגולציה של גוף בנקאי, ולכן אנחנו מבדילים בין שני הסוגים האלו

אנדרו אביר:  וכל המטרה פה היא לאפשר לשחקנים חדשים להיכנס עם הרבה פחות רגולציה

אוהד טל: אנחנו לא נפתח עכשיו את הדיון של הריבית, כי אנחנו נגיע לזה עוד בהמשך, זה לא כרגע

אוהד טל:  אני יודע שזה נושא שמעסיק פה רבים, אנחנו נתייחס אליו בהמשך

אוהד טל:  עוד מישהו? נמשיך

עמיהוד שמלצר: סעיף 36 ט"ו

עמיהוד שמלצר:  סולק בעל היקף פעילות רחב

עמיהוד שמלצר:  אני אקרא גם את זה וגם – בחטיבה 1

עמיהוד שמלצר: לא נחזור על כל ההסבר

עמיהוד שמלצר:  זה סעיפים מקבילים ממה שחוקקנו בחוק שירותי עיסוק בשירותי תשלום ואיזון תשלום ובחוק שירותים פיננסים מוסדרים, הטלת חובות לגבי סולקים ומנפיקים לגבי היקף פעילות רחב שגם לגבי גופים שבנק ישראל צריכים להיות מנויים ברשימה שיפרסם המאסדר, רק לגביהם תחול החובה (החובה הזאת שהובאה מחוק בנקאות רישוי והגופים שזה יחול עליה כיום, אלו גופים שזה כבר חלק עליהם כבר היום אז דווקא לגביהם אין פה שינוי רחב)

איתי עצמון: בעצם זה מעין התאמה לאור שינוי המינוח?     

עמיהוד שמלצר: נכון זו התאמה

עמיהוד שמלצר:  כן יש הוספה של סמכות השר כמו שהוספנו

איתי עצמון: דומה לסעיפים שבעצם כבר דנו בהם

עמיהוד שמלצר: נכון, זה יחול אבל כיום מה שיחול כרגע כל עוד השר לא הפעיל את סמכותו, זה יחול על מי שסולק אמצעי תשלום מסוג כרטיסי חיוב והמנפיק אמצעי מסוג כרטיסי חיוב כל עוד השר לא הפעיל את סמכותו

איתי עצמון: כמובן שכל ההערות והתיקונים שדיברנו עליהם לגבי הסעיפים המקבילים, צריכים להיות משולבים גם כאן, כי בסוף הנוסחים צריכים להיות אחידים

עמיהוד שמלצר: בהחלט

עמיהוד שמלצר:  4

עמיהוד שמלצר:          תגידי מילה על זה?     

שירלי אבנר: שירלי אבנר המחלקה המשפטית בבנק ישראל

שירלי אבנר:  בעיקרון מה שנעשה בסעיף הזה זה התאמות למספרי הסעיפים בפרק החדש שיחליף את הפרק הקיים

שירלי אבנר:  כמו כן, הורדנו מסעיף העונשין את הסעיפים שנוגעים לסולק בעל היקף פעילות רחב ומנפיק בעל היקף פעילות רחב כי הגענו למסקנה שאלו לא פעילויות שראוי להטיל עליהם סנקציה פלילית

עמיהוד שמלצר: אנחנו עוברים ל-69, לחוק מערכות תשלומים

איתי עצמון: רק לעניין ההתאמות שם של ההפניות לסעיפים, אני כן מבקש הסמכה שאם נמצא עוד הפניות שפשוט רק ממש שינויים טכניים בחוק הזה, שנובעים בעצם משינוי המונח מסולק לבעל רישיון נותן שירות יציבותי והפניה בסעיפים כדי שנוכל לעשות את אותם תיקונים     

שירלי אבנר: תודה

אוהד טל: עכשיו אנחנו עוברים לסעיף?     

איתי עצמון: 69 תיקון חוק מערכות תשלומים

מיכאל בן דהן: אז אני אגיד הקדמה באמת קצרה על התיקון הזה

איתי עצמון: מה החוק הזה מסדיר ומה התיקון?     

מיכאל בן דהן: החוק הזה מסדיר פעילות של מערכות תשלומים, מערכות תשלומים אלו הן המערכות שדרכן מבצעים היום בישראל את ההעברות התשלומים, כלומר כשבנק מסוים רוצה להעביר כספים לבנק אחר, הוא לא מחובר אליו ישירות, אלא שניהם מחוברים לאותה מערכת, ודרך המערכת הם יודעים לבצע את ההעברה הזאת

מיכאל בן דהן:       יש כמה מערכות בישראל, העיקריות והרלוונטיות למי שנותן שירותים קמעונאיים כמו חברות התשלומים האלה וגם עסקיים באופן כללי, אלה מערכות מסב ושבא כאשר מסב דרכה עושים העברות בנקאיות, ושבא דרכה עושים את ההעברות בכרטיסי אשראי

איתי עצמון: מסב היא חברת שירותים משותפת

מיכאל בן דהן: אחת המטרות המרכזיות ואחת הבעיות המרכזיות זה שגופים מתקשים להתחבר למערכות תשלומים

מיכאל בן דהן:  בשנים האחרונות נעשו מספר צעדים על ידי בנק ישראל באמת כדי לנסות לקדם כמה שיותר את התחרות ולהכניס גופים חדשים למערכות תשלומים, אבל בסופו של דבר דרך המלך שבה הדבר הזה ייעשה, זה באמצעות חברות התשלומים שהן עושות את הפעילות הזאת

מיכאל בן דהן:       בהתאם לדירקטיבה האירופאית, קבענו פה בחוק, שעל מערכות תשלומים חל איסור לסרב סירוב בלתי סביר לחברות, בעצם מחייבים אותם לחבר את החברות האלה

מיכאל בן דהן:  ברגע שאתה ניגש לרשות ניירות ערך ומצליח להוציא רישיון, יש לך זכות כניסה כמעט אוטומטית למערכות תשלומים, כמובן שעוד צריך להתחבר טכנולוגית וכו', אבל מבחינת הזכות יש לך זכות כניסה, וכמו שאמרנו, זה צעד מאוד מאוד משמעותי שיתרום לתחרות ויאפשר לגופים החוץ בנקאיים להתחרות בשירותים שניתנים על ידי המערכת הבנקאית

עמיהוד שמלצר: סעיף 69 תיקון חוק מערכות תשלומים

עמיהוד שמלצר:          אנחנו עושים פה שינוי, רוב ההגדרות הן לצורך הסעיפים האופרטיביים הבאים

עמיהוד שמלצר:  נעשה פה שינוי בנוגע להגדרת משתתף לייצור, תגיד מילה על זה משהו כללי ולא קשור בהכרח לחוק הזה

אליצור ויזר: אליצור ויזר מהמחלקה המשפטית בבנק ישראל

אליצור ויזר:  ההגדרה של המשתתף היום בחוק מערכות תשלומים, יש בה איזו הגדרה מאוד מאוד טכנית, וכמו שמיכאל ציין חלק מהמהלכים שבנק ישראל עשה בפתיחת מערכות התשלומים לאפשרות השתתפות של גופים חדשים בתוך מערכות התשלומים שבעבר לא השתתפו במערכות, הוא אפשר גם סוגים שונים של השתתפות במערכות התשלומים, כאשר ההגדרה הטכנית הקודמת לא התאימה וההגדרה הנוכחית פותחת מטריה יותר רחבה כדי לאפשר סוגי השתתפות חדשים שבעבר לא התאפשרו

עמיהוד שמלצר: נותן שירותי תשלום, יחול לגביו עוד שניה נגיד מה חל לגביהם, אבל אלו הגורמים שבאמת עוסקים בשירותי תשלום, אגודת פיקדון ואשראי, חברת תשלומים, בעל רישיון נותן שירותי תשלום יציבותי, תאגיד בנקאי ותאגיד עזר ובנק הדואר

עמיהוד שמלצר:          סעיף 8 עוסק בחובות שמפעיל מערכת מבוקרת שזו מערכת שהנגיד הכריז שהיא מבוקרת ולכן היא מפוקחת על ידו

עמיהוד שמלצר:  בתיקון זה אנחנו קובעים שהכללים שייקבע מפעיל המערכת שהוגדר, הוכרז כמערכת מבוקרת, בגלל החשיבות שלו לכלל נותני שירותי התשלום, אז הם יבטיחו דרישות הוגנות שמאפשרות חיבור של נותני שירותי תשלום ובין היתר של חברות תשלומים שמפוקחות לפי חוק שירותי הסדרת העיסוק, ושאינן מפלות בין המשתתפים בה

עמיהוד שמלצר:  פסקה 3

עמיהוד שמלצר:          על מנת לאפשר את ההשתתפות של חברות התשלומים וגורמים נוספים במערכות התשלומים בסעיף קטן א' נקבעה החובה על מפעיל מערכת מבוקרת שלא לסרב סירוב בלתי סביר לאותן חברות להשתתף במערכת

עמיהוד שמלצר:       סעיף קטן ב' עוסק במערכת מבוקרת מיועדת, כלומר שיש בפעילותה היבט יציבותי משמעותי

עמיהוד שמלצר:  לגבי מערכת כזאת, נוכח ההיבט היציבותי שבפעילותה אנחנו לא מחייבים חיבור ישיר, אלא אנחנו מציעים לקבוע חובה מרוככת יותר, שחלה על מה שמשתתף במערכת, ושלגביו, אם הוא נתן למישהו אחר חיבור עקיף אז אותו אחד, אותו משתתף יהיה חייב לאפשר חיבור עקיף גם לנותן שירותי תשלום אחר

איתי עצמון: יש לי שתי הערות שגם העברתי אליכם במסגרת הדיונים הפנימיים שלנו

איתי עצמון:  לגבי תיקון סעיף 8 אתם כותבים כאן דרישות המאפשרות חיבור של נותן שירותי תשלום למערכת והשתתפותו היעילה בה

איתי עצמון:  אבל לאחר מכן בסעיף 8 א' אתם מזכירים גם נותן שירותי תשלום וגם בעל רישיון למערכת תיווך באשראי

איתי עצמון:  האם לא צריך להוסיף אותו גם בתיקון בסעיף 8 פסקה 1?     

מיכאל בן דהן: א' כן, ההערה מוצדקת, הכוונה הייתה לבוא ולא לאפשר רק לנותני שירותי תשלום, אלא תוך כדי העבודה על החוק עלה גם הצורך של גופים אחרים שכבר יש להם רישיון פיננסי להתחבר למערכות תשלומים ובגלל זה הוספנו גם את מפעילי מערכת התיווך באשראי, ונכון גם לשים אותם בסעיפים שנוגעים לכל נותני שירותי תשלום

איתי עצמון: אוקיי, אנחנו נוסיף

איתי עצמון:  והערה נוספת, יש כאן בעצם דרישות הוגנות לחיבור למערכת

איתי עצמון:  ואתם עכשיו מוסיפים שאלו דרישות הוגנות שאמורות להתייחס לחיבור של נותן שירותי תשלום, ועכשיו זה יהיה גם בעל רישיון למערכת תיווך באשראי למערכת, להשתתפותו היעילה בה, דרישות שאינן מפלות בין המשתתפים וכו'

איתי עצמון:       השאלה אם לא נכון לקשור בין אי קיום דרישות ההוגנות האלה שמתייחסות באותו נושא של השתתפות במערכת לסירוב מטעמים בלתי סבירים? כלומר, שיראו סירוב מטעמים בלתי סבירים, בין היתר גם אי קיום דרישות ההוגנות שאמורות לעסוק באותו נושא, אם אני מבין נכון

אליצור ויזר: אליצור ויזר מהמחלקה המשפטית לישראל

אליצור ויזר:  אנחנו לא חולקים על זה, אנחנו חושבים שהעניין של הסדירות הוא בהחלט מקרה פרטי של הדרישות ההוגנות שאמורות להיות, לכן אם יש לך הצעת נוסח אנחנו לא, הקונספט בהחלט מקובל

איתי עצמון: תראו, אמרתי לכם שבעיניי אגב, ייראו בין השאר התניית תנאים בלתי סבירים למתן השתתפות במערכת כסירוב לטעמים בלתי סבירים זה קצת לופ

איתי עצמון:  כלומר, זה בעיניי לא אומר הרבה

איתי עצמון:  אז לכן אני מציע כן להוסיף כאן איזושהי הכוונה גם לאי קיום דרישות ההוגנות, כלומר שזה לא יהיה מדובר רק במקרים האלה, אבל בין היתר שיראו סירוב מטעמים בלתי סבירים, בין היתר גם מאי קיום דרישות ההוגנות גם בעניינים שנוגעים לחיבור של נותני שירותי תשלום למערכת

קריאה: מקובל

איתי עצמון: אז אנחנו נעבד את הנוסח, והנוסח הזה כמובן יוקרא בשבוע הבא

אוהד טל: כן בבקשה גמא

אמיר אוחנה: אמיר ונג, חברת גמא

אמיר אוחנה:  ניתנה פה הדוגמה של חברת שבא והחשיבות הגדולה שיש ליכולת להתחבר אליה כדי שחברת תשלומים תוכל לתפקד

אמיר אוחנה:  המערכת של שבא כיום היא מערכת מבוקרת, אז לפי מה שמוצע כאן, תהיה זכות לחברת תשלומים כלפי חברת שבא, תהיה זכות להשתתף במערכת

אמיר אוחנה:  אבל לפי מה שמוצע, אם יום אחד נגיד בנק ישראל יכריז על שבא כמערכת מבוקרת מיועדת, אז הזכות שיש כלפי מפעיל המערכת, הזכות שיש לחברת התשלומים להשתתף במערכת הזאת של שבא, תפקע

אמיר אוחנה:       מה יגרום לנגיד בנק ישראל להכריז על המערכת של שבא כמערכת מיועדת? אם הוא יגיע למסקנה שיש בה חשיבות יציבותית כי יש בה הרבה מאוד עסקאות

אמיר אוחנה:  מה בין זה לבין להפקיע? בגלל שהמערכת חשבה יותר, להפקיע את הזכות של חברת תשלומים פתאום להשתתף במערכת כמו המערכת של שבא

אמיר אוחנה:       עכשיו אני רוצה להדגיש, למערכת המבוקרת וגם למערכת המיועדת יש מפקח שהוא נגיד בנק ישראל, הוא יוכל להסדיר תנאים להשתתפות, הוא יוכל לקבוע מגבלות על היקף הפעילות במערכת, ממתי שהיא הפכה להיות מיועדת

אמיר אוחנה:  האמת גם כאשר היא מבוקרת, כדי שלא יסכנו את המערכת, יש פיקוח, יש מי שישמור, אני לא רואה את ההיגיון מדוע בגלל שהמערכת של שבא הפכה להיות חשובה יותר, אז פתאום להפקיע את הזכות של חברת התשלומים כלפי מפעיל המערכת להשתתף?      אמרו לי והפנו אותי וזה נכון, בדירקטיבה האירופאית ב-PSD2 עד כמה אני רואה שבניסוח זה אותו דבר, יכול להיות שאני לא מבין את הרקע בכללותו, זה פשוט לא הגיוני

אליצור ויזר: אני לא מבין למה אתה מדבר על הפקעת זכות

אליצור ויזר:  הרישיון הוא לא זכות אוטומטית להתחבר במובן הזה שזה כרטיס כניסה אוטומטי, זה התנאי המקדמי ביותר שיש כדי להשתתף במערכות תשלומים היום

אליצור ויזר:  יש במערכות התשלומים שלושה רבעים

אליצור ויזר:  יש תנאי גישה, שאותם קובע הרגולטור, יש דרישות חיבור שכל מערכת קובעת לעצמה, ויש לכל מערכת כללים

אליצור ויזר:  שבא כידוע, מפעילה שתי מערכות, היא מפעילה את מערכת ה-ATM ומערכת כרטיסי חיוב

אליצור ויזר:       הזכות הזו היא לא זכות שפוקעת

אליצור ויזר:  הסעיפים הללו מדברים על מה תהיה ההפרה של מפעיל המערכת כלפי משתתפים פוטנציאלים? זו לא הפרת זכות

אליצור ויזר:  שבא יש לה חובה לאפשר התחברות בצורה הוגנת ולא בלתי סבירה

אליצור ויזר:  עכשיו, גם כשאתה בא להתחבר לשבא, כשהיא עדיין מערכת רק מבוקרת, ואחר כך היא עולה כיתה ונהיית מבוקרת מיועדת לשיטתך, לא השתנה כלום

אליצור ויזר:  החובה של שבא משנה את עצמה ברגע שהיא הופכת למערכת מבוקרת מיועדת, בהקשר הזה ששחקנים חדשים שירצו, לא אלו שכבר מחוברים אליה, שירצו להתחבר, ויש כבר משתתף שנותן את ההתחברות העקיפה למשתתפים האחרים

אליצור ויזר:  זה פשוט מוסיף עוד חובה

אמיר אוחנה: אני מודה שלא הצלחתי להבין

אמיר אוחנה:  סעיף 8 א' א' מתחיל במילים הבאות, מפעיל מערכת מבוקרת, למעט מערכת מבוקרת מיועדת, לא יסרב לאפשר לנותן שירותי תשלום להשתתף במערכת

אמיר אוחנה:  זאת אומרת הסעיף אומר יש זכות לחברת תשלומים להשתתף במערכת המבוקרת, אין זכות, אם היא מבוקרת מיועדת

אמיר אוחנה:  ולכן אם כיום שבא היא מבוקרת, אז יהיה זכות כלפי מפעיל המערכת

אמיר אוחנה:  ואם הנגיד יכריז עליה פתאום כמבוקרת מיועדת, אז לא תהיה זכות לפי סעיף 8 א' א'

אמיר אוחנה:  זה מאוד ברור

מיכאל בן דהן: אני מודה שגם עד לפני שנה זה היה ג'יבריש מה זה מיועדת, מבוקרת מיועדת וכל הדברים הללו

מיכאל בן דהן:  אז כן נמצא פה נתי מבנק ישראל שאחראי על פיקוח מערכות התשלום אני חושב שכדאי אולי כן לדבר טיפה מה זה כל מערכת, ומה ההסדר שנקבע אחרי זה

נתנאל טאובר: תודה רבה

נתנאל טאובר:  קודם כל אני לא אחראי על הפיקוח מערכות תשלום, אני עובד בפיקוח על מערכות תשלומים, אני לא אקח קרדיט לעצמי

נתנאל טאובר:  אבל אני אתחיל ואנסה לעשות סדר קצת מה זו מערכת מיועדת? למעשה, מערכת מבוקרת היא מערכת שהוכרזה על ידי בנק ישראל כמערכת מבוקרת, ולכן הוא מחיל עליה את הפיקוח

נתנאל טאובר:  בנוסף, יש מערכות שהן, כמו שאמרת, יותר קריטיות, ותכף אני אסביר, שמכריזים להם כמערכת מיועדת, ומעניקים להם את הגנת הסופיות, כלומר שתשלומים שמתבצעים בהם אי אפשר לבטל אותם גם בהתאם לחוק חדלות פירעון ודינים נוספים

נתנאל טאובר:       ולמעשה המשמעות של הדברים, וככה זה גם בכל העולם, שמערכות שהן קריטיות, כמו מערכות RTGS, המערכות שמנהלות את כל הכספים של כל נותני שירותי התשלום במשק, והם הסולק הסופי של כל מערכות התשלומים, הן מערכות שהן מספיק קריטיות כי תקלה בהן תגרום לכשל בכל עולם התשלומים בישראל, אז יש להן הגנות מיוחדות

נתנאל טאובר:       המערכות היחידות שהוכרזו כמיועדות בישראל, זו מערכת זה"ב שמנוהלת בבנק ישראל, כאמור היא מנהלת את הכספים של כל נותני שירותי התשלום, ומערכת ה-CLS שהיא מערכת בינלאומית שמפוקחת על ידי ועדה בינלאומית

נתנאל טאובר:       למעשה בעצם בסיטואציה שאתה מתאר, קודם כל נתחיל בזה שאני לא מכיר אף מדינה בעולם שהכריזה על - - - כרטיסי חיוב כמערכת מיועדת כי היא לא עמדה בקריטריונים שנדרשים בשביל להכריז על מערכת כמיועדת

נתנאל טאובר:  אבל באמת בהתאם לעניין הזה, א' במערכות כאלה כן יש גמישות למפעיל המערכת לקבוע לגבי כל גוף, ולא מגדירים קטגורית שיש חובה להשתתף במערכת

נתנאל טאובר:  אבל מצד שני, כן הטלנו חובה לייצג במערכת

נתנאל טאובר:  כלומר, בשביל גופים שלא יכולים להתחבר למערכת, יש חובה על משתתפים אחרים לייצג משתתפים אחרים, את זה אנחנו גם רואים בסעיף ב' באותו סעיף

נתנאל טאובר:       חשוב לי לומר עוד דבר, מעבר לכל הדברים האלה אני אזכיר שכל הסעיף הזה הוא למעשה סוג של שלייקס למה שכבר קיים

נתנאל טאובר:  אנחנו בפיקוח על מערכות תשלומים במהלך השנים האחרונות פתחנו את הגישה למערכות התשלומים לשחקנים חוץ בנקאיים, לרבות מערכת זה"ב שזה מאוד ייחוד גם בעולם, רוב המדינות בעולם לא אפשרו להשתתף במערכת ה-RTGS ואנחנו כן אפשרנו את הדבר הזה, ולכן אנחנו מסתכלים פה על משהו שכבר נעשה, ומאפשר, ולכן אני לא רואה את הבעייתיות בסעיפים

אמיר אוחנה: אדוני, אני חייב להגיד, עם כל ההסבר, בסוף אני חושב שאין כאן תשובה לשאלה מאוד פשוטה

אמיר אוחנה:  יש מערכת כמו שבא? כן

אמיר אוחנה:  האם יכול להיות שלפי סמכות הנגיד הוא יכריז עליה מתישהו לא כמבוקרת, אלא כמבוקרת מיועדת? כן, זה יכול להיות, זה בסמכויות שלו, אם הוא יראה שיש בה חשיבות יציבותית

אמיר אוחנה:  האם זה הגיוני שבגלל זה הזכות שיש לחברת תשלומים כלפי מפעיל המערכת, לא כלפי בנק ישראל המפקח, בנק ישראל המפקח אולי יקבע שהחברה הזאת לא יכולה להתחבר

אמיר אוחנה:  אבל הזכות כלפי המפעיל שיאפשר לחברת תשלומים להמשיך להשתתף, מדוע שזה יפקע רק כי נגיד בנק ישראל הכריז עליה כמערכת - - -     

אליצור ויזר: אז אולי תסביר לנו איפה אתה רואה את ההפקעה הזאת שמישהו שכבר משתתף בשבא

אמיר אוחנה: לא, מישהו חדש שרוצה להשתתף

אמיר אוחנה:  כתוב ב-8 א', המפעיל מערכת מבוקרת, למעט מערכת מבוקרת מיועדת לא יסרב לאפשר לנותן שירותי תשלום להשתתף

אליצור ויזר: אני לא חולק על המילים, אני אומר עוד פעם, אני לא מבין את הלוגיקה, אני מנסה להבין אותה כדי שנוכל להיטיב לענות לך

אליצור ויזר:  עוד פעם, משתתפים שכבר מחוברים לשבא כשהיא רק מערכת מבוקרת, ביום שבו היא הופכת למבוקרת מיועדת הזכויות שלהם לא נפגעות

אליצור ויזר:  אני מנסה לפרט את זה, רגע

אליצור ויזר:  אני חושב שאנחנו מסכימים לגבי גופים שכבר מחוברים למערכת, שם אין בעיה

אמיר אוחנה: לא, אני גם לזה לא מסכים, הוא יכול להחליט לנתק אותם

אליצור ויזר: אני מנסה לתאר לפי איך שאני מבין מה שכתוב

אליצור ויזר:  עוד פעם, נותני שירותי תשלום שכבר מחוברים לשבא, ביום שהיא תהפוך למיועדת, אם היא אי פעם תהפוך למיועדת, הן לא נפגעות, הן כבר מחוברות למערכת

אליצור ויזר:  אתה מדבר על נותני שירותי תשלום חדשים שיבואו וירצו להתחבר לשבא אחרי שהיא הפכה למיועדת

אליצור ויזר:  כן, זה בדיוק מה שהסעיף אומר, הזכויות שפעם היו והם איחרו את הרכבת, והמערכת כבר נהייתה מסוג אחר, עם קריטיות אחרת, כן השיקולים של מפעיל המערכת לחיבור, והחובות שמטילים עליה לגבי הזכויות של משתתפים להתחבר או לא להתחבר, משתנות

אמיר אוחנה: מה הגיון בזה? אם הנגיד יגיד שמסוכן לחבר חברת תשלומים מסוימת אני מבין, אבל כלפי המפעיל?     

אליצור ויזר: אבל עוד פעם אמיר, מהסיבה שהיום ה- RTGS יש לו זכויות מסוימות, לפי החוק הזה אפילו, את מי הוא מחבר? הוא לא מחבר לעומת מה שיחול על שבא, זה מה שהסעיפים הללו אומרים

אליצור ויזר:  אתה מבקש לשים את כל המערכות על אותה מדוכה ולחייב אותם לעשות את הכל אותו דבר, בלי להבחין בין השונות שיש במערכות

אליצור ויזר:  יש שונות בין המערכות, זה מקובל על המחוקק, מקובל על המשפטים, מקובל על משרד האוצר וזו העמדה

אמיר אוחנה: אני לא מבין, צריכה להיות שונות רלוונטית

אמיר אוחנה:  זה שאתה יותר גדול במשק ויותר חשוב, אז זה אומר שלא צריכה להיות זכות להשתתף במערכת שלך?     

מיכאל בן דהן: אני אחדד

מיכאל בן דהן:  בסופו של יום אחנו עוקבים אחרי הרגולציה האירופאית וזה כתוב, אני בדיוק פתחתי מולי זה כתוב אחד לאחד, שהחובה, או יותר נכון האיסור לסרב סירוב בלתי סביר למערכות תשלומים לא חל על מבוקרות מיועדות

מיכאל בן דהן:       זה הסטנדרט העולמי בנושא הזה, ועם הרצון שלנו להגביר את התחרות, באמת אנחנו מבינים שיש מערכות שהן קריטיות לפעילות של מערכות הפיננסיות בישראל, - - - וזה"ב כמו שבנק ישראל הציג, זה עלול לשבש את הפעילות של כל המערכת הפיננסית בישראל כי בסופו של דבר שם עוברים כל הכספים שהועברו במשך היום במדינת בישראל, ואנחנו חושבים שהאיזון פה הוא איזון ראוי בין הרצון שלנו לקדם תחרות לבין הצורך לשמור על היציבות של המערכות, ומההיכרות שלנו מהעולם, ושוב, זה הסטנדרט העולמי בתחום הזה, החברות, כדי לתחרות, החיבור למערוכת מבוקרות, שבא, מסב, זה בהחלט כלי משמעותי כדי לבוא ולהתחרות בשוק ולפעול בשוק הזה

אמיר אוחנה: אני אגיד שוב, אם הנגיד יגיד לא לאפשר למישהו להתחבר כי הוא יסכן את היציבות, כמפקח של המערכת המבוקרת מיועדת, מסיר את הכובע, בסדר גמור

אמיר אוחנה:  העניין פה זה זכויות כלפי המפעיל

אוהד טל: טוב, נראה לי שהדיון מוצה

אוהד טל:  נמשיך

איתי עצמון: מה זה התיקון הזה?     

עמיהוד שמלצר: אתה רוצה להגיד?     

נתנאל טאובר: נתי טאובר, בנק ישראל

נתנאל טאובר:  למעשה בעצם בעבר, בתיקונים של חוק שטרום, הכניסו חובת הסכמה בכל הנוגע לסמכות הנגיד להתערב במקרה של חיבור של, בזמנו זה היה נותן שירות בנכס פיננסי למערכת תשלומים, לחובת הסכמה עם רשות שוק ההון

נתנאל טאובר:  למעשה הסעיף הזה בא לשנות את המנגנון לחובת התייעצות והוא כמובן מעדכן את הסעיף לרשות ניירות ערך בהקשר לחברת תשלומים, וברשות שוק ההון זה רלוונטי אגודת פיקדון ואשראי

איתי עצמון: לפי זהות הרגולטור והמפוקח

נתנאל טאובר: נכון

עמיהוד שמלצר: זה תיקון טכני

עמיהוד שמלצר:          סמכות שמאפשרת לנגיד לגלות מידע למפקחים אחרים

עמיהוד שמלצר:  אם יש בכך צורך, הסעיף שגם מופיע בחוקים פיננסים אחרים

איתי עצמון: רק את הנוסח של פסקה 2, אני מבקש להתאים לנוסח שדיברנו עליו לעניין שמירת סודיות, אני חושב ששם כתבנו שלא יגלה אדם מידע, לא יעשה בו כל שימוש אלא לשם ביצוע חוק זה, או לפי צו בית משפט

עמיהוד שמלצר: נוסיף

עמיהוד שמלצר:  אנחנו נעבור לחוק שירותי תשלום

איתי עצמון: סעיף 72

שירלי אבנר: הבהרה אחת קטנה בקשר לתיקון שביקשנו לסעיף 36יג רבתי, התיקון לסעיף בחוק בנקאות רישוי, שיובהר שהסעיף שביקשנו להוסיף, הסמכות של הנגיד, תהיה לגוף פרטני, ברישיון שניתן על ידי הנגיד לאותו גוף

איתי עצמון: כלומר, זו הוראה פרטנית, זה לא צו, זו לא חקיקת משנה

שירלי אבנר: בדיוק, תודה רבה

אוהד טל: בסדר גמור

אוהד טל:  בבקשה     

לירון מאוטנר לוגסי: לירון מאוטנר ממשרד המשפטים

לירון מאוטנר לוגסי:  אנחנו נקריא עכשיו את סעיף 72 שזה תיקון לחוק שירותי תשלום שהוא החוק הצרכני בעצם, שמסדיר את ההוראות הצרכניות לשירותי התשלום שעד עתה הוסדרו

לירון מאוטנר לוגסי:  בעצם החוק מסדיר את שירותי התשלום של הנפקה של אמצעי תשלום, סליקה של פעולת תשלום ושל ניהול חשבון תשלום

לירון מאוטנר לוגסי:  ועכשיו לאור התוספת שלנו במסגרת חוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלום וייזום תשלומים, כיוון שאנחנו מוסיפים את שירות ייזום מתקדם שזה סוג מסוים של שירות תשלום, אז בעצם נדרש לתקן את חוק שירותי התשלום הצרכני ולהוסיף לו את כל ההוראות הצרכניות לעניין אתו שירות כדי שבאמת יהיה תשתית משפטית שמעניקה הגנה צרכנית גם לשירות הזה

איתי עצמון: תוכלי רק לומר מילה לגבי התכולה של חוק שירותי תשלום?     

לירון מאוטנר לוגסי: כן, חוק שירותי תשלום חל באופן רחב על כל מי שהוא נותן שירותי תשלום במנותק מהשאלה האם אותו גוף שנותן שירותי תשלום הוא מפוקח או לא, או על ידי מי הוא מפוקח? המטרות של זה היה באמת רצון ליצור אחידות וליצור מגרש משחקים שווה לעולם נותני שירותי התשלום, וגם לוודא שההגנות הצרכניות האלה, ושאפשר לתת צעד אזרחי גם אם הגופים האלו פטורים מרישיון מכל מיני סיבות, בין אם זה מכוח הסמכות, למשל, של השר לפטור

לירון מאוטנר לוגסי:  ולכן החוק הזה חל בעצם, בתכולה רחבה

לירון מאוטנר לוגסי:  72 תיקון חוק שירותי התשלום

לירון מאוטנר לוגסי:          הגדרה מאוד מכובדת למשהו מאוד קצר

איתי עצמון: אמרתי שאנחנו נשנה אותה ונקצר אותה כמובן זה יהיה בנוסח שיובא כנראה ביום שני

לירון מאוטנר לוגסי: כן, זה פשוט נובע מאיזה שינוי חקיקה שהראו לגבי בנק הדואר ולכן נאלצנו     

איתי עצמון: - - - אותה בצורה מכובדת במיוחד

איתי עצמון:  כן

לירון מאוטנר לוגסי: פשוט מוסיפים את ההגדרה של בעל הרישיון נותן שירותי תשלום יציבותי שכרגע הוספנו אותו במסגרת חוק הסדרת העיסוק

לירון מאוטנר לוגסי:          אז בעצם כמו שאמרתי קודם, למרות שהחוק חל בצורה רחבה על כלל שירותי נותני התשלום, יש התייחסות לגוף פיננסי מפוקח, כלומר לנותן שירותי תשלום שהוא מפוקח וזה רלוונטי לעניין האפשרות להטיל עיצומים כספיים ובעצם לעשות פעולות של אכיפה לגבי הגופים האלה

לירון מאוטנר לוגסי:  ואנחנו עושים פה עכשיו איזושהי התאמה בעקבות הצעת החוק ומתקנים בתוך הגדרה של גוף פיננסי, מחליפים את ההגדרה סולק בהגדרה של בעל רישיון של נותן תשלום יציבותי, ומוחקים את בעל רישיון הנפקה שמחקנו את זה גם במסגרת חוק הפיקוח על שירותים פיננסים מוסדרים כי זה בעצם גוף שיותר לא יהיה קיים, ובנוסף מוסיפים את חברת תשלומים, שזה בעצם בעל רישיון החדש שיקבל רישיון מרשות ניירות ערך

לירון מאוטנר לוגסי:          כאמור אנחנו מוסיפים את רשויות ניירות ערך כמאסדרת ולכן גם מפנים להוראות המאסדר שלהם

לירון מאוטנר לוגסי:          זאת בעצם ההגדרה

לירון מאוטנר לוגסי:  כשדיברנו על ייזום תשלום דיברנו על זה שמדובר בשירות שמאפשר בעצם לצד ג' לתת באמצעותו הוראות תשלום, והטריגר לדבר הזה, הדרך שבו משלם יוכל לתת הוראות באמצעות יוזם, זה קודם כל הקמת הרשאת גישה לחשבון, שזו הרשאה שהמשלם נותן למנהל החשבון תשלום שלו שהוא צריך אחר כך לבצע את הוראות התשלום שהיוזם המתקדם בעצם מעביר לו

לירון מאוטנר לוגסי:          בעצם אנחנו מתקנים את ההגדרה הקיימת של חשבון תשלום, אבל אנחנו לא משנים במהות שלה שום דבר, אנחנו רק מבהירים אותה בצורה יותר טובה

לירון מאוטנר לוגסי:  צורך שנוצר בגלל חקיקת חוק הרישוי

לירון מאוטנר לוגסי:  רצו לוודא שאנחנו מבהירים שהרישוי והפיקוח הוא רק לעניין פעילות התשלומים באותו חשבון, ואנחנו עדיין רצינו גם לשמר את העובדה שזה לא כל כך משנה לנו אם יש באותו חשבון תשלום גם לייעודים נוספים, ייעודים לשירותים פיננסים, למשל, אחרים, אז אנחנו משמרים את אותו עיקרון רק מחדדים את ההגדרה

לירון מאוטנר לוגסי:           אני מניחה שאתם מכירים את זה

לירון מאוטנר לוגסי:  יש חשבונות שצריך הסכמה של כל הבעלים בחשבון כדי לאפשר לתת הוראת תשלום או לעשות פעולות, ויש חשבונות שאפשר לפעול בהם כל אחד מבעלי החשבון יכול לפעול בנפרד

לירון מאוטנר לוגסי:  זה רלוונטי להמשך

לירון מאוטנר לוגסי:          זה לשם הנוחות אנחנו פשוט מגדירים מיהו מנהל חשבון תשלום למשלם

לירון מאוטנר לוגסי:  אין פה משהו חדש במהות

לירון מאוטנר לוגסי:          מנהל החשבון צריך להיות

לירון מאוטנר לוגסי:  אני אסביר רגע את ההגדרה הזאת, בעצם פה אנחנו מגדירים מהו שירות ייזום מתקדם? היוזם, דיברנו על זה כבר כמה פעמים, שאתה בעצם נותן לו הרשאת גישה, ונותן באמצעותו הוראות תשלום ואתה גם מזדהה ונותן את ההסכמה שלך מולו

לירון מאוטנר לוגסי:  המשמעות של זה, זה שזה משהו שהוא מאוד מאוד דומה להנפקה של אמצעי תשלום למעט הרכיב של ההתחייבות לבצע את הוראת התשלום, כמו שאמרנו הוא לא נוגע בכסף ולכן הוא לא מבצע, ולכן אנחנו גם מצמידים בעצם את ההגדרה הזאת באופן דומה להגדרה של הנפקה של אמצעי תשלום, רק שההתחייבות היא לא לבצע, אלא להעביר את הוראת התשלום

לירון מאוטנר לוגסי:       כמו כן, חשוב לנו לחדד בעקבות הערה שעלתה, שכמובן שהכוונה היא שמי שהעמיד את אמצעי התשלום אינו מנהל החשבון כאמור, זאת אומרת אותו מנהל חשבון תשלום שמבצע

לירון מאוטנר לוגסי:  אז זאת ההגדרה לעניין שירות ייזום מתקדם

לירון מאוטנר לוגסי:           בעצם אנחנו מוסיפים את שירות ייזום המתקדם לתוך עולם שירותי התשלום למשלם

לירון מאוטנר לוגסי:  זהו, עד כאן מבחינת סעיף ההגדרות

לירון מאוטנר לוגסי:  אז אם מישהו רוצה להעיר או לשאול?     

אוהד טל: כן, בבקשה

אייל דותן: אייל דותן מאיגוד הבנקים

אייל דותן:  לגבי הגדרת שירות ייזום מתקדם, אותה הערה שאמרנו גם לגבי שירות ייזום בסיסי, אני חושב שאין מחלוקת, רק עניין של ניסוח, לגבי הסעיף ההוא בלבד שמי שהעמיד את האמצעי כאמור אינו מנהל חשבון, שלא ישתמע שמי שמנהל חשבון לא יכול להיות יוזם תשלומים

אייל דותן:      ואנחנו רוצים להציע נוסח חלופי לסיפה, במקום ובלבד שמי שהעמיד את האמצעי כאמור אינו מנהל חשבון, שיהיה כתוב על אף האמור לא יראו בהעמדת אמצעי תשלום לרשות משלם על ידי מנהל חשבון תשלום לשם ביצוע הוראת תשלום שייתן המשלם לאותו מנהל חשבון תשלום כשירות ייזום מתקדם

אייל דותן:  ולתקן בהתאם גם את הייזום הבסיסי

לירון מאוטנר לוגסי: אם יש עוד הערות לסעיף הגדרות אני יכולה לענות בסוף על הכל

אוהד טל: עוד מישהו ביקש להתייחס? לא

לירון מאוטנר לוגסי: אוקיי, אני אגיד שבאמת אין לנו מחלוקת במהות ולכן הוספתי גם את החידוד הזה

לירון מאוטנר לוגסי:  אני חושבת שהנוסח שהצעתם הוא רק יותר מסבך והוא לא עוזר בהבהרה של הדברים

לירון מאוטנר לוגסי:  אז אני גם א' אומרת לפרוטוקול שאין הכוונה כמובן שמנהל חשבון תשלום לא יוכל להיות יוזם תשלומים ביחס, למשל, ללקוחות אחרים שמנהלים חשבונות תשלומים במקום אחר

לירון מאוטנר לוגסי:       אנחנו חושבים שגם אפשר לפתור את זה באמצעות חידוד וכמו שהצעתי בסיפה של ההגדרה, אינו מנהל החשבון כאמור, זאת אומרת שהכוונה היא שהגורם שמבצע הוא לא אותו גורם שבאמצעותו נתת את ההוראה, זה היה הרעיון להבחין בין שני השחקנים

אייל דותן: בסדר מבחינתנו

לירון מאוטנר לוגסי: אוקיי אז אני ממשיכה

לירון מאוטנר לוגסי:  2 בסעיף 2

לירון מאוטנר לוגסי:          אני אקריא רגע גם את 3 כי זה קשור לאותו דבר

לירון מאוטנר לוגסי:          אז אני אסביר, כשחוקקנו את חוק שירותי תשלום, עדיין חוק הסדרת העיסוק כאמור, מן הסתם לא היה עדיין קיים, והבנו שיכול להיות פער זמנים שלא ידענו כמה זמן הוא יהיה, ולכן ידענו שחלק משירותי התשלום יהיו מפוקחים, כמו למשל הבנקים שהם נותני שירותים תשלום והם מפוקחים אבל כל יכולים להיות גופים שהם לא הבנקים או בנק הדואר לצורך העניין, ולכן הם לא יהיו מפוקחים

לירון מאוטנר לוגסי:       ומה שעשינו שם, זה שבנושאים מסוימים, שחשבנו שבעיקרון זו סמכות שמתאימה יותר למאסדר לקבוע, בגלל שלחלק מהגופים לא היה מאסדר אז נתנו סמכות לשר המשפטים לקבוע לגבי גופים פיננסים לא מפוקחים, לקבוע הוראות בעניינם

לירון מאוטנר לוגסי:  כיוון שכרגע כל עולם התשלומים נכנס כרגע להסדרה, אז אנחנו מבקשים לבטל את הסמכויות האלה שניתנות לשר המשפטים, שממילא היו נתונות רק לגבי גופים לא מפוקחים וכרגע אנחנו צופים שהמסה הקריטית של העולם הזה יהיה מפוקח

אוהד טל: כולם רוצים עכשיו לקחת סמכויות משר המשפטים

לירון מאוטנר לוגסי: אז הנה אנחנו בהתנדבות

לירון מאוטנר לוגסי:  סעיף 4

לירון מאוטנר לוגסי:          אז בעצם סעיף 6 זה סעיף שעוסק בהסדרה של סיום חוזה שירותי תשלום והוא מבחין בין שירותי התשלום השונים, הוא מבחין בין ניהול חשבון לבין הנפקה וסליקה, ואנחנו בעצם מוסיפים את ייזום תשלום לאותה הוראה נורמטיבית שחלה גם לעניין סיום חוזה של הנפקה של אמצעי תשלום ושל סליקה של פעולת תשלום

לירון מאוטנר לוגסי:  ובפסקה 2 מה שהקראתי זה שוב אותה מחיקה של סמכות השר לעניין גופים שהם לא מפוקחים

לירון מאוטנר לוגסי:  אני מקריאה 5

לירון מאוטנר לוגסי:          שוב אותו דבר, הסעיף שעוסק בגילוי נאות, בסמכות שניתנה לשר – לבטל את הסמכות

לירון מאוטנר לוגסי:           אוקיי , אז סעיף 10 זה בעצם סעיף שמעניק סמכות לשר המשפטים ביחד עם שורה מאוד מכובדת של גורמים נוספים שהוא צריך לקבל את ההסכמה שלהם, לקבוע ביחס לאמצעי תשלום מסוים

לירון מאוטנר לוגסי:  בעצם להחליט שלעניין להטיל חובה לאמת את הזהות של הלקוח בשימוש באמצעי תשלום מסוים, בעצם החוק למעט למשל הרשאה לחיוב, שזה אמצעי תשלום שזיהינו בו סיכון יותר מוגבר, החוק לא קבע חובה לאמת את הזיהוי של הלקוח, ורצינו להשאיר לנו את הסמכות הזאת במקרים המתאימים בכל זאת להטיל את החובה, אם נראה שיש איזושהי תופעה של הונאה או בעייתיות באמצעי תשלום מסוים, אז אנחנו מבקשים בעצם בתוך הסמכות הזאת להוסיף סמכות גם ביחס של העמדה של אמצעי תשלום במסגרת ייזום

איתי עצמון: כלומר, היום אין תקנות כאלה?     

לירון מאוטנר לוגסי: להמשיך? הערות? לא, אוקיי

לירון מאוטנר לוגסי:          סעיף 15 זה סעיף שמסדיר את היכולת, בעצם קודם כל קובע את ההוראה המהותית שנותן שירותי תשלום לא יכול לסרב לבצע פעולת תשלום מטעמים בלתי סבירים

לירון מאוטנר לוגסי:  זה ברמת הנורמה הראשית

לירון מאוטנר לוגסי:  ואז לאחר מכן יש גם הנחיות אם הוא סירב, אז איך הוא צריך לפעול אל מול הלקוח? שהוא צריך להסביר לו למה הוא סירב ואיך הוא יכול לתקן את הפגם, וגם איזשהו סייג לחובה הזאת

לירון מאוטנר לוגסי:       אז אנחנו מבקשים בעצם להרחיב את הנורמה הזאת גם ביחס לייזום מתקדם בהתאמה, זאת אומרת לא לעניין ביצוע פעולה אלא לעניין העברת הוראת תשלום

לירון מאוטנר לוגסי:  זהו, יש הערות לגבי הסעיף?         סעיף 16 זה סעיף שעוסק בזכות של המשלם לבטל את הוראת התשלום, והסעיף הזה הוא בעצם קובע שהמשלם רשאי לבטל הוראת תשלום בהודעה לנותן התשלום המשלם כל עוד בעצם נותן שירותי התשלום יכול בכלל להפסיק לבצע את הוראת התשלום, כי לפעמים הוא כבר מבצע אותה וזה מאוחר מידי

לירון מאוטנר לוגסי:       אז הסעיף הזה חל גם כמובן בהקשר של ייזום

לירון מאוטנר לוגסי:  נניח אם נותן שירותי הייזום עוד לא העביר את ההוראה למנהל חשבון התשלום אז מכוח סעיף א' הוא יכול עדיין לעצור את הוראת התשלום ולבטל אותה, ויש עליו חובה כזאת

לירון מאוטנר לוגסי:       אבל בסיטואציה שבה למשל, הוא כבר העביר את הוראת התשלום, אנחנו כן רצינו להוסיף הבהרה ולומר שבעצם אם ההודעה ניתנה לנותן שירות הייזום המתקדם, הוא צריך לוודא שהוא מודיע את זה בהקדם למנהל חשבון התשלום, כדי שמנהל חשבון התשלום יוכל, שוב, הוא עוד לא התחיל כבר בביצוע, הוא יוכל לבצע את זה אצלו

לירון מאוטנר לוגסי:  אז כדי להבטיח את הזכות של הלקוח לבטל במקרים שזה אפשרי, קבענו בצורה מפורשת את חובת ההודעה

לירון מאוטנר לוגסי:  יש שאלות? הערות? לא

לירון מאוטנר לוגסי:  אוקיי, אז 9

לירון מאוטנר לוגסי:          סעיף 19 זה סעיף מאוד ליבתי בחוק, שעוסק בהסדרת האחריות של נותני שירותי התשללום אל מול המשלם, וקובע כל מיני חובות שנגזרות כתוצאה מחלוקת האחריות הזו, ואנחנו בעצם מוסיפים התייחסות ספציפית לנותן שירות ייזום המתקדם, ואומרים מה האחריות שלו על המקטע הזה בתוך רצף האירועים לעניין הוראת התשלום שיזמו באמצעותו, ואומרים שהוא יהיה אחראי להעביר את הוראת התשלום במדויק

אייל דותן: לגבי סעיף 19, התיקון בא' 1 למעשה בא ואומר שהייזום המתקדם יהיה אחראי להעביר את ההוראה באופן מדויק

אייל דותן:  בדיוק אותה הוראה צריך לקבוע גם לגבי יוזם בסיסי

אייל דותן:  יוזם בסיסי גם מעביר הוראה בשם המשלם למנהל חשבון התשלום, וגם עליו צריך לקבוע או בחוק הזה או בחוק אחר, איזושהי הוראה שבאה וקובעת שגם הוא מחויב להעביר באופן מדויק

אייל דותן:       עכשיו, זה נדרש כשקוראים את כל סעיף 19 ואת סעיף 21, לגבי השאלה מי יהיה אחראי אם בסוף הייתה תקלה בהוראת התשלום

אייל דותן:  כי אם נותן השירותים למשלם קיבל הוראה שגויה, הוא צריך לדעת למי לחזור והאחריות היא על מי? אז אנחנו חושבים, שבדומה לא' 1 צריך הוראה דומה גם לגבי יוזם בסיסי

אייל דותן:       ובסעיפים קטנים ה' ו-ו' צריך להוסיף בסיפה, אחרי ינקוט אמצעים סבירים כדי שנותן שירותי התשלום האחראי לפגם יתקנו כאמור אחרי שירותי תשלום להוסיף או היוזם הבסיסי לפי העניין, ואותו דבר ב-ו' או היוזם הבסיסי לפי העניין, כדי שיהיה ברור שאם המשלם פונה לנותן שירותי התשלום כדי שיברר איפה נפל הפגם? אחד מהגורמים שיבררו מולו היכן נפל הפגם זה גם היוזם הבסיסי ולא רק היוזם המתקדם

לירון מאוטנר לוגסי: אז אני אתייחס

לירון מאוטנר לוגסי:  באמת התיקון שעשינו עכשיו לחוק שירותי תשלום, הוא מסדיר את ההיבטים וההגנות הצרכניות ביחס לייזום המתקדם, כיוון שזה מה שאנחנו זיהינו קודם כל כשירות תשלום, גם בחוק הסדרת עיסוק הייזום הבסיסי הוא לא שירות תשלום, הוא שירות שהוא יותר שירות טכנולוגי, ובעצם ההסדרה והרישוי בעיקר הגיעה על רקע חובת הגישה

לירון מאוטנר לוגסי:  וגם אני אגיד שבדרך כלל הלקוח המרכזי שמשתמש בשירות של ייזום בסיסי, הוא בדרך כלל יהיה בית עסק

לירון מאוטנר לוגסי:  דיברנו על זה קצת שזה איזשהו תחליף לאמצעי תשלום, של כרטיס האשראי למשל, בעולם הקמעונאי, ולכן גם בצד הזה פחות ראינו את זה כצרכן קצה משלם שצריך ליצור לגביו רגולציה כבדה וגם עליו להחיל הגנות צרכניות

לירון מאוטנר לוגסי:       אני כן אגיד שלעניין הסדר האחריות אנחנו שומעים מה שאיגוד הבנקים אומר, שהם היו רוצים איזשהו הסדר אחריות יותר ודאי

לירון מאוטנר לוגסי:  אני מניחה שהם טוענים את זה בעיקר בגלל החשש שהאחריות תיפול עליהם

לירון מאוטנר לוגסי:  מצד שני, אני לא בטוחה שמה שאיגוד הבנקים מציע כאופן שבו האחריות צריכה להתחלק זה ההסדר הנכון

לירון מאוטנר לוגסי:  אני אגיד שבתזכיר פרסמנו הסדר אחריות אחר, וגם בדירקטיבה האירופאית הסדר האחריות הוא אחר, הוא מטיל את האחריות בעצם על מנהל חשבון התשלום ולא על היוזם הבסיסי, מתוך הבנה שאחר כך מנהל חשבון התשלום, יש איזשהו הסדר משלים שאומר שהוא אחר כך יכול לחזור אחורה ולקבל פיצוי ושיפוי מהיוזם

לירון מאוטנר לוגסי:       ולמה? מה הרציונל של הדבר הזה? הרציונל של זה זה שבעצם היוזם הוא כאמור, אם אתם מכירים היום למשל gate way, שהרבה פעמים הקבלנו את זה לזה

לירון מאוטנר לוגסי:  היום כשאתה נכנס לאינטרנט ובית העסק התקשר עם מישהו שנותן לך שירות טכנולוגי שבאמצעותו אתה מזין את פרטי כרטיס האשראי, אז המשלם, כלקוח קצה, הוא לא יודע מי זה שנותן את השירות הטכנולוגי הזה, הוא לא באמת יודע לפנות אליו, ולכן גם ליצור אחריות ישירה בינו לבין הלקוח זה לא דבר טריוויאלי, יותר הגיוני, שהלקוח באופן טבעי אם תהיה לו איזושהי תקלה, הוא פשוט יפנה למנהל חשבון התשלום שלו, לבנק שלו, או למנפיק אמצעי התשלום שלו, ויאמר לו הייתה פה איזושהי תקלה, ויכול להיות שמאחורי הקלעים הם יעשו ביניהם את החלוקה הזאת

לירון מאוטנר לוגסי:       ועכשיו כשהם גם גופים מורשים ומפוקחים זה לא אמור להיות להם מורכב מידי לדעת מיהם הגופים האלה ולפעול מולם

לירון מאוטנר לוגסי:  אז זאת כן נקודה שנרצה לחשוב עליה ולהחזיר תשובה, אני רק אומרת שאם הם מבקשים איזשהו הסדר אחריות יותר ודאי זה יכול להיות לכל מיני כיוונים ויכול לחזור למה שיש בדירקטיבה וגם למה שיש בתזכיר

אייל דותן: אני מקבל את מה שלירון אמרה, אני רק מבקש לכל הפחות, בה' ו-ו' יוסיפו שיכולת הבדיקה תיעשה גם מול היוזם הבסיסי

אייל דותן:  בסעיף 19 יש סעיפים ה' ו-ו' שקובעים שנותן שירותי התשלום, ברגע שפנו אליו כדי לברר איפה נפל הפגם, יכול לברר מול נותני שירותי תשלום אחרים, שיהיה ברור שלעניין הזה, זה כולל גם יוזם בסיסי

אייל דותן:  כלומר, שאפשר לפנות גם אליו ולברר גם איתו

לירון מאוטנר לוגסי: אוקיי, אז אנחנו כאמור נחזיר תשובה מלאה על כל הנושא הזה

אוהד טל: סעיף 10 זה מתמשך לנו גם לעמוד הבא

אוהד טל:  אנחנו נעצור כאן עכשיו, אנחנו נצא להפסקה של שעה וחצי, אנחנו נתכנס כאן בחזרה בשעה 13:50

אוהד טל: אנחנו ממשיכים, אנחנו נמצאים בסעיף 72 בפסקה 10

אוהד טל:  בבקשה

לירון מאוטנר לוגסי: סעיף 21 זה סעיף שהוא חלק מהפרק שעוסק באחריות על פעולת תשלום, והוא עוסק ספציפית בטעות או פגם שיכול ליפול בזיהוי של המוטב

לירון מאוטנר לוגסי:  כשמשלם מעביר כסף למוטב נניח בהעברה בנקאית, אז המשלם הוא זה שמזין את הפרטים של חשבון התשלום של המוטב, ולפי זה הבנק בעצם יודע להעביר את הכסף

לירון מאוטנר לוגסי:       יש שם איזושהי חלוקת אחריות שאומרת שאם הלקוח הוא זה שטעה, והוא זה שהזין א המספר באופן שגוי אז האחריות היא בעצם עליו

לירון מאוטנר לוגסי:  מה שעכשיו אנחנו עושים בסעיף זה אנחנו מוסיפים בעצם הוראות לעניין הייזום, שזה בעצם מתווסף על האחריות שגם קיימת בסעיף 19, ואנחנו מוסיפים שאם קוד הזיהוי היה שגוי, לא משנה מי הוא זה שמסר אותו, אז קודם החובה הזאת, למסור ללקוח, אמנם שירותי התשלום הם לא אחראים אבל הם כן צריכים לעשות מאמצים סבירים לסייע לו בהשבת הכספים ולמסור לו מידע שרלוונטי לעניין, ובזה אנחנו מרחיבים את זה מהחובה לא רק כלפי המשלם, אלא גם כלפי המוטב

לירון מאוטנר לוגסי:       ודבר שני, אנחנו קובעים בצורה מפורשת בגלל שבהצעת החוק להסדרת העיסוק בשירותי תשלום יש בסעיף איסור ההפליה התייחסות לכך שמנהל חשבון תשלום ינהג בעצם בהוראת תשלום שמקורה בייזום, בין אם בייזום בסיסי ובין אם בייזום מתקדם, הוא צריך לנהוג בה כאילו זה נכתב או ניתן על ידי המשלם במישרין, אז אנחנו מבהירים שעל אף מה שכתוב שם, אנחנו לא רואים בזה מסירה של הלקוח לעניין הסעיף הזה, כך שזאת לא תהיה האחריות של הלקוח אם היוזם הוא זה שטעה במסירת קוד הזיהוי הייחודי של המוטב

לירון מאוטנר לוגסי:  כמובן שאם הטעות היא אצל נותן שירותי התשלום שנותן שירות ייזום מתקדם אז האחריות חלה עליו וזה חוזר לסעיף 19

לירון מאוטנר לוגסי:  ומה שחשוב פשוט להעביר לנו היא זה שהאחריות היא לא על הלקוח המשלם

לירון מאוטנר לוגסי:  יש הערות לגבי הסעיף הזה?     

אביגיל כספי: לנו הייתה הערת הבהרה, רק שבעצם סעיף קטן ד' לא צריך לכלול התייחסות לזה שפעולת התשלום לא בוצעה, כי אז סעיף קטן ד' עוסק במה קורה במקרה שהכספים לא עברו

אביגיל כספי:  בעצם אם הפעולה לא בוצעה הבעיה לא קיימת

לירון מאוטנר לוגסי: נכון, אנחנו נקבל את זה ונטמיע בנוסח החדש שאנחנו נפרסם

לירון מאוטנר לוגסי:          סעיף 22 זה סעיף של הקפאת השימוש באמצעי תשלום, זה חלק מהיכולת של הלקוח לנהל את הסיכונים שלו באמצעי התשלום ואנחנו רוצים להעניק את ההגנה הזאת ללקוח גם במסגרת שירות יזום מתקדם

לירון מאוטנר לוגסי:  יש הערות לגבי זה?         אני רק אגיד עכשיו, עד עכשיו עסקנו בהתאמות לוק שירותי התשלום הקיים לעניין שירות ייזום, ועכשיו אנחנו עוסקים בפרק ייעודי לשירות ייזום מתקדם ולהגנות צרכניות ייחודיות לשירות המסוים הזה

לירון מאוטנר לוגסי:          הסעיף הזה בעצם יוצר, יש לנו בחוק הסדרת העיסוק חובת גישה שהיא בין מנהל חשבון התשלום לבין היוזם

לירון מאוטנר לוגסי:  פה אנחנו בעצם מייצרים את הזכות הזאת גם באופן ישיר כלפי הלקוח עצמו, כמובן שהיא כפופה גם לחובת הגישה שלפי חוק הסדרת העיסוק

לירון מאוטנר לוגסי:  ואנחנו גם רוצים לוודא שהדבר הזה ייעשה באופן פשוט ונוח ומבלי להפעיל השפעה בלתי הוגנת כדי לייצר מינימום חיכוכים בין המשלם לבין מנהל חשבון התשלום בנושא הזה

לירון מאוטנר לוגסי:  חשוב לי רק לומר שכל הסעיפים שבפרק הזה הן הגנות צרכניות שניתנות ביחס למתן של שירות ייזום מתקדם ללא קשר לשאלה האם זה נעשה באמצעות כן או לא, דיברנו על זה שאפשר לעשות את זה גם שלא באמצעות חובת הגישה

לירון מאוטנר לוגסי:  למעט הסעיף הזה שבאמת הוא שייך רק לעולם חובת הגישה ורק שהוא פועל מכוח חובת הגישה

לירון מאוטנר לוגסי:  יש הערות לסעיף?         זה בעצם סעיף שעוסק בהוראות לעניין עצם מתן הרשאת הגישה למנהל חשבון התשלום לטובת נותן שירות הייזום אנחנו מטילים חובה גם על נותן שירות הייזום וגם על מנהל חשבון התשלום, לאפשר ללקוח לבחור כל מיני פרטים במסגרת מתן הרשאה, על מנת שהוא יוכל לנהל את הסיכונים שלו ולשלוט בעצם, במידת הסיכון שיש בחשבון שלו, הוא יכול לבחור האם הוא רוצה להגביל את התקופה או את הסכום שבכלל אפשר יהיה לתת הוראות תשלום מכוח הרשאת הגישה

לירון מאוטנר לוגסי:       כתבנו את זה גם בדברי ההסבר ואני אבהיר את זה גם פה, שהלקוח יכול לבחור את הבחירות האלה גם רק אצל אחד מהשחקנים, ואז יש איזשהו יידוע הדדי ביניהם ואז באופן הזה יכולה גם להתקיים החובה, אבל בעצם החובה המהותית חלה על שניהם, והם צריכים לוודא שהדבר הזה נעשה, גם אם זה נעשה רק אצל אחד מבניהם

לירון מאוטנר לוגסי:  יש שאלה לגבי זה?         זו בעצם הוראה שנועדה להבטיח שתהיה זהות בין מי שנתן את ההרשה לבין מי שנתן את הוראות התשלום מכוח אותה הרשאה

לירון מאוטנר לוגסי:  שוב, חלק מניהול הסיכונים, והשקיפות גם מול מנהל חשבון התשלום שהוא יודע בעצם גם מי הוא האדם שכרגע ניגש לחשבון, וזה יכול לסייע במניעת הונאות וניהול סיכונים

לירון מאוטנר לוגסי:  יש שאלה לגבי זה?         סעיף א' קובע בעצם הוראה מאוד בסיסית שאומרת שהוא יכול לפעול רק מכוח הוראה שאכן המשלם נתן לו

לירון מאוטנר לוגסי:  הוא לא יכול, כמובן, באופן עצמאי ליזום איזושהי הוראה

לירון מאוטנר לוגסי:  וסעיף ב' עוסק בחובת הזיהוי, מבלי בעצם לצקת תוכן לסטנדרט או לאופי שבו הוא יהיה מחויב לבצע את הזיהוי, זה משהו שחשבנו שמתאים לתת למאסדרים לקבוע

לירון מאוטנר לוגסי:       בנושא הזה, עלתה לייעוץ המשפטי הערה, אלו בעצם הוראות שחובה לקבוע אותן, אבל ביקשו שכן נקבע איזשהו מועד לקביעת הערות ראשונות, אז אנחנו מקבלים את ההערה ואנחנו נציע בהמשך במסגרת הנוסח את המועד הרלוונטי

לירון מאוטנר לוגסי:  אני ממשיכה

לירון מאוטנר לוגסי:              אז הסעיף הזה עוסק בזכות של המשלם לבטל את הרשאת הגישה לחשבון, אל מול שני השחקנים, גם מול מנהל חשבון התשלום וגם מול נותן השירות היוזם, וגם קובע מה הנפקות בעצם, של הביטול

לירון מאוטנר לוגסי:  גם יש חובות הדדיות בין מנהל חשבון תשלום לבין נותן שירות הייזום על הביטול או במקרה של סיום של חוזה

לירון מאוטנר לוגסי:  ולאחר שבעצם יש הודעה של ביטול אז יש גם את הנפקות במובן הזה שאסור להם בעצם להמשיך ולבצע, גם לא להעביר הוראות תשלום מכוח הרשאה שבוטלה, וגם לא לבצע הוראות תשלום מכוח הוראה שבוטלה

לירון מאוטנר לוגסי:       סעיף ו' בעצם עוסק בסיטואציה מיוחדת, שאם יש חשבון שדיברנו עליו קודם בהגדרה, חשבון תשלום משותף ביחד ובחוד, ואותו בעלים בחשבון שהוא זה שנתן את ההרשאה, הפסיק להיות כבר בעלים בחשבון, אז בעצם המשמעות היא שמנהל חשבון התשלום צריך לבטל את ההרשאה כי המשלם שנתן אותה הוא כבר לא הבעלים בחשבון

לירון מאוטנר לוגסי:  אוקיי, אני אמשיך

לירון מאוטנר לוגסי:          שוב, כחלק מניהול הסיכונים והרצון להגן על הלקוח המשלם מפני חשיפה להונאות וסיכונים אחרים, אז אם יש הרשאה שלא נעשה בה שימוש מעבר ל-24 חודשים, ההרשאה, פג תוקפה בעצם, ויש חובת יידוע בהקשר הזה

לירון מאוטנר לוגסי:  זו הוראה דומה גם להוראה שעשינו גם לעניין הרשאה לחיוב

אביגיל כספי: אני רק אעיר שהעברנו לכם הערה גם לגבי מועד ההגעה שהוא צריך להיות בהקדם האפשרי, וגם לגבי הוראות של 39 ה' שהם כמובן צריכים לחול בשינויים המחויבים בהתאם לנוסח

לירון מאוטנר לוגסי: בסדר גמור, מקובל

לירון מאוטנר לוגסי:           בעצם במקרה ועל אף וההרשאה או שהיא פגה, או שבאמת הייתה לה הגבלה מסוימת על הסכום או על התוקף, ובכל זאת מנהל חשבון התשלום חייב על פי ההרשאה, על אף שההרשאה כבר לא היה צריך לחייב את אותה הוראת תשלום מסוימת, אז יש חובה להשיב את ההפרש, אנחנו קובעים הוראות גם לעניין הערך ביום החיוב וגם לעניין המועדים, שצריך לעשות, לא יאוחר מיום עסקים אחד, בהקדם האפשרי ולא יאוחר מיום עסקים אחד

לירון מאוטנר לוגסי:          זו בעצם הוראה משלימה, יש הוראה דומה בחוק הסדרת העיסוק שמדבר על היעדר היכולת לגבות תמורה מהיוזם, ועכשיו אנחנו עוסקים בהיעדר יכולת לגבות תמורה מהמשלם באופן אישי לעניין עצם מתן ההרשאה והגישה

לירון מאוטנר לוגסי:  אני כן אבהיר, גם כתבנו את זה בדברי ההסבר, שכמובן אם מנהל החשבון, בכפוף, שוב, לאיסור ההפליה, אם מנהל החשבון גובה עבור, כמו למשל עמלת פעולה בערוץ ישיר, עבור עצם ביצוע של העברה בנקאית וזה נעשה בדרך של ייזום אז הוא יכול לגבות גם בסיטואציה הזאת

לירון מאוטנר לוגסי:  שאלות? לא

לירון מאוטנר לוגסי:          בעצם סמכות למאסדר, בנוסף לסמכות הכללית שלו, לקבוע הוראות ספציפיות בנושאים האלו, הייעוץ המשפטי של הוועדה ביקש שלעניין הסעיפים הקטנים 1 ו-2 הסמכות תהיה סמכות חובה למאסדר ולא סמכות רשות, וזה מקובל עלינו

לירון מאוטנר לוגסי:               אז כיוון שביטלנו את הסמכות של השר לקבוע הוראות מסוימות לגבי גוף פיננסי לא מפוקח, אז אנחנו מבטלים בהתאם גם את עבירת העונשין שהייתה לגבי הפרה של אותה סמכות

לירון מאוטנר לוגסי:          הגענו בעצם לפרק של העיצום הכספי

לירון מאוטנר לוגסי:  פה אנחנו עושים את ההתאמות הנדרשות לעניין הסכום הבסיסי

משה שמיר: משה קאשי ללובי 99

משה שמיר:  לגבי גביית תמורה לחשבון המנהל

משה שמיר:  יש פה איסור על מנהל החשבון לגבות עמלה גבוהה שנובעת משירותי ייזום? זאת אומרת להגיד לו אם חברת תשלומים שולחת את ההוראה לוקחת 15 שקלים עמלת שורה

לירון מאוטנר לוגסי: הזכרתי את זה מקודם, האיסור הוא בעצם מכוח חוק הסדרת העיסוק

לירון מאוטנר לוגסי:  בגלל ששם כתוב בצורה מפורשת שאתה לא יכול להפלות

לירון מאוטנר לוגסי:  זה כפוף בעצם לאיסור הפליה, אתה חייב לנהוג בזה, כאילו המשלם נתן את הוראת התשלום באופן ישיר על ידו, וזה לכל מיני רבדים בין היתר גם לעניין העמלה והתשלום שהוא יכול לגבות

משה שמיר: תודה רבה

לירון מאוטנר לוגסי: זה בעצם סעיף של הפניה למנגנון העיצום

לירון מאוטנר לוגסי:          בעצם כדי לשמור על כספי הלקוח, אנחנו רוצים לוודא שכל גישה של צד ג' לחשבון התשלום תיעשה על פי הכלים המשפטיים המוסדרים והשקופים שברורים גם למנהל חשבון התשלום, יש כל מיני כלי כאלה

לירון מאוטנר לוגסי:  למשל מי שהוא מיופה כוח בחשבון או האפוטרופוס או גם נותן שירות ייזום, ולכן אנחנו רוצים לקבוע את ההוראה הזאת בצורה מפורשת

לירון מאוטנר לוגסי:  הערות?     

אביגיל כספי: אנחנו רק הערנו שאולי עדיף לחדד ולהבהיר שכל אדם כולל גם את נותן שירותי התשלום

לירון מאוטנר לוגסי: אין בעיה מבחינתנו להוסיף את זה

לירון מאוטנר לוגסי:          סעיף 46 סעיף שעוסק בחובת דיווח, וגם בו היו סמכויות לשר לעניין גוף פיננסי לא מפוקח ואנחנו מוחקים אותה

לירון מאוטנר לוגסי:          סעיף 47 זה סעיף בעצם התכולה הטריטוריאלית שאומר שהחוק הצרכני חל גם לגבי נותן שירותי תשלום שהוא לא תושב ישראל ובלבד שהוא מכוון את פעילותו ללקוחות בישראל

לירון מאוטנר לוגסי:  ויש שם רשימה של מן אינדיקציות כאלה שאומרות מה נחשב הכוונת פעילות לישראל, ואנחנו בעצם נותנים אינדיקציה נוספת זה אם הוא פעל באמצעות מערכת הממשק המקוונת שמוסדרת בחוק הסדרת העיסוק

לירון מאוטנר לוגסי:          אז פה אני אשמח להרחיב, גם קיבלנו הערות ואנחנו רוצים להציע בעקבות הצעה של הייעוץ המשפטי נוסח חלופי

לירון מאוטנר לוגסי:  כשאנחנו חוקקנו את חוק שירותי תשלום, לקראת סוף הדיונים עלה הצורך לחשוב האם הנושא של מתן שירותי כספומט, ועצם ההפעלה של מכשיר הכספומט, במנותק משירות שניתן בהפקדה או משיכה באמצעות כרטיס אשראי שבאמצעותו אתה מושך, עלתה שאלה לגבי שירות הכספומט, מה בדיוק נכון שיחול לגביו? האם זה כן חלק משירותי תשלום או לא? האם נכון שההוראות מעולמות התוכן של שירותי תשלום יחולו על הסגמנט הזה של שירות הכספומט? ומה שעשינו אז בזמנו, בחוק שירותי תשלום, זה נתנו באמת איזשהו תחילה מאוחרת קצת כמו מה שעשינו עם הגיפט כארדים בעצם, נתנו תחילה מאוחרת

איתי עצמון: כן ראיתם בשירותים האלה כשירותי תשלום? אבל כן קבעתם תחילה מאוחרת לגביהם

לירון מאוטנר לוגסי: בעצם התלבטנו, ובסופו של דבר בגלל שעשינו תחילה מאוחרת אפשר לראות בזה שבאמת הכרענו שבסופו של דבר שמבחינה משפטית, הדבר הזה בגלל ההגדרות הרחבות כן עלול להיכלל בתוך ההגדרות, ויצרנו תחילה מאוחרת ואמרנו שנעשה איזושהי עבודת מטה בנושא הזה, ובאמת פרסמנו קול קורא ובעקבות קול הקור הגיעו תגובות, ובהמשך לקול הקורא במקביל לזה התקדמה הצעת החוק הנוכחית של הסדרת העיסוק בשירותי תשלום, ורצינו להבין גם מה רשות ניירות ערך כמאסדר של עולם התשלומים חושבת על הדבר הזה, האם היא רואה את זה כחלק משירותי תשלום כן או לא?      ובמסגרת חשיבה משותפת, וגם על בסיס ההערות שקיבלנו הבנו שבעצם שירותי כספומט זה דבר שעומד בפני עצמו, שזה לא נכון לראות את זה כשירות תשלום

לירון מאוטנר לוגסי:  וכפועל יוצא חשבנו מה הדבר הנכון לעשות עם זה? בשלב הראשון מה שהצענו בהצעה, זה בעצם גם למחוק את סעיף התחילה המאוחרת בחוק שירותי תשלום, כדי שלא ישתמע שחוק שירותי התשלום חל, גם להגדיר באופן ספציפי את ההגדרה של שירותי כספומט, כך שברור שזה לא שירותי תשלום כי לכן נדרשת הגדרה נפרדת, וגם חשבנו בכל זאת כן להחיל את הוראות החוק על שירותי כספומט בלבד שהם ניתנים על ידי שירותי תשלום

לירון מאוטנר לוגסי:       כי אנחנו כן מכירים, למשל, ניקח כדוגמה בנק, שהבנק יכול להיות גם מנפיק אמצעי התשלום שלך, אבל הוא גם יכול להיות מפעיל הכספומט שלך

לירון מאוטנר לוגסי:  והתלבטנו האם נכון להחריג את שירותי הכספומט כשבנק עושה את זה, כי חשבנו שיכול להיות שתהיה פה איזושהי הפרדה מלאכותית

לירון מאוטנר לוגסי:       אחרי שקיבלנו את ההערות גם מהייעוץ המשפטי, ואם איתי ירצה הוא גם יכול להרחיב, אם אני במקרה מחסירה משהו ממה שאמרת, וגם מבחינת איגוד הבנקים, אז הבנו שבעצם יש קושי להחיל את זה באופן הזה, כי בעצם גם כשמישהו נותן שירותי תשלום הוא עדיין יכול לתת שירותי כספומט ללקוח מזדמן מבלי שיש לו בכלל יכולת לקיים לגביו את חוק שירותי תשלום ומבלי שבכלל יש לזה הצדקה

לירון מאוטנר לוגסי:  כי שוב, כפי שאמרתי בהתחלה, כל ההוראות הצרכניות למשש עניין שימוש לרעה, או למשל פגם שנופל בביצוע של הוראת תשלום, כל ההוראות חלות, רק שהן חלות ביחס למנפיק אמצעי התשלום באמצעותו אתה מושך כסף בכספומט, או מפקיד לצורך העניין, או על מנהל חשבון התשלום

לירון מאוטנר לוגסי:       לכן, למשל, אם אני אתן לדוגמא, אם עכשיו מישהו גנב לי את כרטיס האשראי ומשך כסף מהכספומט ואני עכשיו רוצה לבוא ולהנות מההגנות שיש לי בחוק, אז סביר להניח שממילא אני לא אפנה לכספומט המזדמן, שאין לי בכלל קשר חוזי מתמשך איתו, אלא שאני אפנה באמת למנפיק של אמצעי התשלום שלי או למנהל חשבון התשלום שלי, ומולו ממילא לפי החוק הקיים אני זכאית להגנות האלה, ולכן מה שהייעוץ המשפטי הציע ואנחנו חשבנו לקבל, זה בעצם לקבוע שהשר, בהתייעצות עם המאסדר, באישור ועדת הכלכלה כמובן, יהיה רשאי להחיל בתקנות את הוראות החוק, כולן או חלקן בשינויים שיקבע על שירותי כספומט

לירון מאוטנר לוגסי:       זאת אומרת שאם אנחנו נראה בהמשך שיש איזשהן בכל זאת הוראות מסוימות שחשוב לנו שכן יחולו באופן רוחבי, כי עדיין יכול להיות ששירותי הכספומט יינתנו על ידי גופים שמפוקחים, חלקם ברשות שוק ההון, כנותן שירות בנכס פיננסי, חלקם בבנק ישראל, שוב, כחלק מהפעילות הבנקאית, וחלקם על ידי חברת תשלומים, כי אם חברת תשלומים נותנת שירותי כספומט היא פטורה מרישיון של שוק ההון, אז לכן חשבנו שכן נכון לקבל את ההצעה של הייעוץ המפשטי ולשמר בכל זאת את היכולת, שוב עם גמישות מסוימת, ולהכריע בעצם את ההכרעה העקרונית שהחוק בעצם לא חל

איתי עצמון: אני רק אקדים לפני שאני אתייחס להצעה, כשאנחנו בחנו את הסעיף הזה זה העלה אצלנו שאלות האם בכלל ניתן להחיל את הוראות החוק as is על שירותי כספומט? והאם למשל תיתכן חפיפה בין הוראות שיחולו עליו לבין הוראות שיחולו עליו כבעל רישיון לפי חוק שירותים פיננסים מוסדרים ככל שהוא כזה? ועוד ועוד שאלות שונות

איתי עצמון:  וחשבנו שכרגע, בשלב הזה, מכיוון שגם אין לנו מספיק זמן להתעמק ולעבד את ההחלה של החוק על השירותים האלה, צריך כברירת מחדל לאפשר לשר המשפטים בתקנות, אמרת בהתייעצות עם המאסדר? איזה מאסדר?     

לירון מאוטנר לוגסי: לפי הגדרת המאסדר, זה בעצם כל המאסדרים

איתי עצמון: כולם

איתי עצמון:  זאת אומרת כל המאסדרים שמנויים

לירון מאוטנר לוגסי: היחיד שהיום נראה לי אין לו כספומטים אולי זה בנק הדואר, אבל אני לא רוצה להגיד משהו שאני לא בטוחה, כי גם משרד התקשורת הם המאסדר של בנק הדואר בהקשר הזה, אז אפשר לבדוק

לירון מאוטנר לוגסי:  אבל שאר המאסדרים, גם שוק ההון, גם הרשות לניירות ערך, הם המאסדרים הרלוונטיים לעניין הזה

איתי עצמון: שר המשפטים, בהתייעצות עם שלושה מאסדרים, יהיה רשאי להתקין תקנות באישור ועדת הכלכלה שבהן הוא יקבע בעצם מה תהיה תכולת חוק שירותי תשלום על השירותים האלה? והוא יוכל לקבוע שינויים, התאמות

לירון מאוטנר לוגסי: בדיוק

איתי עצמון: את אומרת אתם תעבירו לנו נוסח לוועדה כמובן, בעניין הזה, וזה יהיה בדיון הבא כשאנחנו ממש נדון בנוסח עצמו

איתי עצמון:  זה העיקרון?      

לירון מאוטנר לוגסי: כן, ואני רק אגיד עוד משהו, אנחנו נצטרך כתוצאה מזה לעשות תיקונים שקשורים לסמכות של רשות שוק ההון על נותן שירות בנכס פיננסי, כיוון שהם היום הגופים שהם בעלי רישיון לעניין שירותי כספומט, כי היום הם לא נחשבים מאסדר לעניין מתן שירות בנכס פיננסי בחוק שירותי תשלום

לירון מאוטנר לוגסי:  נציע נוסח לתקן כדי שתהיה להם סמכות אם ירצו להטיל עליהם עיצום בעקבות הפרה של הוראה מהתקנות שהשר יקבע

איתי עצמון: בחוק שירותי תשלום?     

לירון מאוטנר לוגסי: בחוק שירותי התשלום

לירון מאוטנר לוגסי:  בסדר?     

איתי עצמון: אוקיי

אוהד טל: כן, אתה רוצה להתייחס?     

עודד אופק: כן תודה

עודד אופק:  עורך דין עודד אופק איגוד חברות האשראי

עודד אופק:  רק שאלה ממש קצרה, רק כדי שאני אבין

עודד אופק:  זה לא מחיל עליהם בהכרח את החובה בקשר עם כספת או מה שאת תיארת עכשיו, נכון? חברות למתן שירות בנכס פיננסי

עודד אופק:  רק אם בפועל הם נותנים שירותי תשלום?     

לירון מאוטנר לוגסי: לא, רק לעניין שירותי כספומט

לירון מאוטנר לוגסי:  זה הדיון

עודד אופק: רק אם בפועל הם נותנים את השירותים האלה? שירותי תשלום הכוונה?     

לירון מאוטנר לוגסי: לא שירותי תשלום, שירותי כספומט

לירון מאוטנר לוגסי:  אם הם נותנים שירותי תשלום אז זה חל על חוק שירותי תשלום, אם הם נותנים שירותי כספומט, בין אם הם נותנים גם בנוסף שירותי תשלום ובין אם לא, על שירותי הכספומט, יכול להיות שבהמשך, השר, אם הוא ימצא לנכון, יחשוב שיש סעיפים מסוימים בתוך חוק שירותי תשלום שמתאים שיחולו, בהתאמות או בשינויים על שירותי הכספומט, לא על שירותים נוספים אחרים שהם נותנים

עודד אופק: בסדר, אבל אז המשמעות היא שיכול להיות שרק בגין שירותי כספומט בעל רישיון למתן שירות בנכס פיננסי, רק בגין שירותי כספומט יחילו עליו את חוק שירותי תשלום?     

קריאה: שוב, כמו שלירון אמרה, לא את חוק, סעיפים ספציפיים שהשר יחשוב שנכון להחיל עליהם

עודד אופק: ואז זה בעצם יהיה?     

לירון מאוטנר לוגסי: זאת תהיה המשמעות

לירון מאוטנר לוגסי:  כי כרגע המשמעות היא שבעצם עד שלא נעשה את החיתוך הברור הזה, המשמעות היא שהחוק חל

עודד אופק: בלי כפל מאסדרים?     

לירון מאוטנר לוגסי: לא, רשות שוק ההון היא המאסדר

לירון מאוטנר לוגסי:  שר המשפטים הוא לא מאסדר, הוא רק קובע את החקיקה המהותית

עודד אופק: תודה

לירון מאוטנר לוגסי: בסדר?     

אוהד טל: כן

לירון מאוטנר לוגסי: סעיף 51 זה סעיף שקובע את הקוגנטיות של חוק שירותי תשלום, ומאפשר לעסק גדול, לפי איך שהוא מוגדר בחוק, להתנות על סעיפים מסוימים בחוק

לירון מאוטנר לוגסי:  אנחנו מוסיפים את ההוראות שנוגעות לייזום, זאת אומרת משאירים את הקוגנטיות לגביהם בגלל שאנחנו מזהים פה איזשהו אמצעי תשלום שיש בו איזה סיכון מיוחד ושזה גם מערב בהגדרה מספר של כמה נותני שירותי תשלום, ולכן אנחנו מבקשים להשאיר את זה קוגנטי ולא לאפשר להם להתנות על זה

לירון מאוטנר לוגסי:       וסעיף קטן ב' מה שהוא אומר זה, שבעצם במסגרת היישום של חוק שירותי התשלום מאז שהוא חוקק, עלה שיש צורך לאפשר לגופים מגופי הממשלה או לבנק ישראל, שהם גופים בוודאי חזקים ויודעים לדאוג לאינטרסים שלהם לאפשר להם באם הם רוצים, להתנות על הסכם החוזה ולא ליצר את החוק בצורה קוגנטית לגביהם

אביגיל כספי: רגע, פה נעשה התאמות באותו אופן בסעיף שהתחלנו בתחילת הישיבה הקודמת שזה יהיה באותו

לירון מאוטנר לוגסי: אה שזה לא יהיה גוף ממשלתי, אלא משרד ממשרדי הממשלה או יחידת סמך, נכון? כן, בסדר מבחינתנו זה מקובל

לירון מאוטנר לוגסי:          איתי אתה רוצה שאני אקריא את זה? כי עשיתם פה שינוי בנוסח של סעיפי סמכויות מאסדר

איתי עצמון: צריך יהיה להתאים את כל סעיף 53 א' בעצם לנוסח שהקראתי בתחילת הישיבה

לירון מאוטנר לוגסי: אז כרגע להקריא את הנוסח הזה? מה אתה רוצה שנעשה?      

איתי עצמון: את יכולה לקרוא אותו

לירון מאוטנר לוגסי: או נדלג ונקריא אותו כבר בנוסח המעודכן החדש

לירון מאוטנר לוגסי: ?     

איתי עצמון: אפשר, אבל תגידי רק מה הכוונה, מה המטרה של הסעיף

איתי עצמון:  את הנוסח כמובן אנחנו

לירון מאוטנר לוגסי: אוקיי, אז עשינו את אותו דבר גם בחוק אשראי הוגן, וגם בחקיקות נוספות

לירון מאוטנר לוגסי:  בגלל שיש מאסדרים שונים שבעצם אחראיים על האכיפה ועל הפיקוח של הוראות החוק האלה, אנחנו רוצים להבטיח שיהיה להם את הסמכויות, גם מכוח הסמכויות המקוריות שלהם בחוקי הפיקוח המקוריים, שהם יוכלו להפעיל אותם גם ביחס להפרות או להוראות מהותיות שקבועות בחוק הזה

לירון מאוטנר לוגסי:  אז יצרנו איזשהו סעיף ספציפי שאנחנו נשכפל אותו פשוט באופן זהה בכל החוקים

לירון מאוטנר לוגסי:          זה הסעיף של התחילה המאוחרת של הכספומטים שדיברנו עליו

איתי עצמון: שניה, את סעיף קטן א'1 בסעיף 53 לא הקראת

איתי עצמון:  הוא נשאר באותו נוסח

לירון מאוטנר לוגסי: אוקיי

לירון מאוטנר לוגסי:  אז ב'

לירון מאוטנר לוגסי:          זה סעיף שקשור להגדרה של אותה הוראת שעה של בנק הדואר שאיתה פתחנו את הדיון היום

לירון מאוטנר לוגסי:  זהו

אוהד טל: טוב, התייחסויות נוספות לגבי הנושא הזה? אין לנו, טוב

אוהד טל:  בעצם מה שנשאר לנו עכשיו זה לעבור על סעיף 76 ועל הוראות המעבר, שעוד לא השלמנו בדיונים הקודמים

אוהד טל:  אבל אנחנו כרגע נעשה עצירה מההמשך הזה

אוהד טל:  אנחנו נחזור לסעיף 22 ז' בנושא של הריביות

אוהד טל:       זה נושא שאנחנו מבינים, שמצריך עוד דיון ,ושיש לא מעט אנשים סביב השולחן כנראה מה לומר לגביו

אוהד טל:  אני שב ואומר את מה שאמרתי בתחילת היום, אנחנו ננהל את הדיון הזה בצורה מסודרת, כולם יקבלו את זכות הדיבור וכולם יישמעו, ואנחנו בסופו של דבר ננסה להגיע להכרעה שתהיה מאוזנת ותיקח את כלל השיקולים בחשבון, גם את הרצון שלנו לפתוח את השוק ולקדם את התחרות בצורה המשמעותית ביותר, אבל גם מתוך אחריות והצורך לשמור על האיזונים הנדרשים

אוהד טל:  אז בנק ישראל, ניתן לכם את הזכות לפתוח, להציג את עמדתכם ומשם נתקדם

אנדרו אביר: תודה רבה יושב הראש

אנדרו אביר:  העמדה שלנו שצריך לזכור מה החוק הזה מנסה לעשות? הוא מנסה לעודד את התחרות והחדשנות בשוק התשלומים

אנדרו אביר:  וכדי לעשות את זה הוא מאפשר כניסה של שחקנים חדשים עם רגולציה מאוד קלה

אנדרו אביר:  כדי לטפל בנושא שהיום שוק התשלומים כן מתפתח אבל הוא עדיין יחסית ריכוזי

אנדרו אביר:  הנושא של ריבית שהענקים יכולים להחזיק - - -     

אוהד טל: יחסית ריכוזי הוא under statement אבל בסדר

אנדרו אביר: אני אנגלי במקור אז under statement הוא החלק החזק שלי

אנדרו אביר:  לגבי הסיפור של ריבית או פיקדונות, זה סיפור אחר לגמרי

אנדרו אביר:  זה סיפור על חסכונות של הציבור, בלפתוח את כל השוק הזה לתחרות ולאפשר לציבור לקבל תשואה נאה על החסכונות שלו

אנדרו אביר:  אבל זה תחום אחר לגמרי, ועל זה יש רגולציה אחרת, וזה לא מקרי שברגולציה האירופאית, הדירקטיב האירופאי כתוב במפורש שלא משלמים ריבית על ענקים, כי בעצם אז תידרש רגולציה אחרת

אנדרו אביר:  אם בכל זאת גוף רוצה לשלם ריבית, הוא יכול לבקש רישיון, להפוך להיות בנק

אנדרו אביר:       לשוק השני, אני חושב שבוודאי יהיה צורך להגדיל שוק של ריבית על פיקדונות של הציבור, לשפר את התחרות בתוך התחום הזה, ויש לא מעט צעדים שנקטנו כדי לתת מענה לזה

אנדרו אביר:  קודם כל הגדלנו מאוד את ההנפקות של המק"מ כתחרות לבנקים, כדי לעודד את הבנקים לשלם ריבית על פיקדונות, כי הם יודעים שהציבור יכול לקנות מק"מ בריבית שהוא מאוד קרוב לבנק ישראל

אנדרו אביר:       גם עודדנו את כל השוק ביחד עם האוצר של קרנות כספיות, שזה בעצם מתחרה מאוד תחרותי לבנקים כי בעצם זה נכס שהוא נזיל, אני מאוד ממליץ לציבור לבדוק את הכלי הזה, כי הוא נותן מענה שהוא מאוד בטוח ומאוד נזיל ונותן ריביות שהן מאוד קרובות לריבית בנק ישראל וקצת יותר גבוהות בתקופה הנוכחית

אנדרו אביר:  אבל לא צריך לערבב בין שני התחומים האלה

אנדרו אביר:  צריך לעשות מעשים כדי לעודד את הבנקים להגדיל את התשואה שנותנים על פיקדונות, ומצד שני החוק הזה הוא בסיפור אחר לגמרי, הוא בא כדי לעודד תחרות בענף התשלומים עם מעט מאוד רגולציה לכן אנחנו רוצים להפריד את שני הסוגיות האלה

אנדרו אביר:  תודה יושב הראש

אוהד טל: רק אני רוצה לראות שהבנתי נכון, אתה אומר שבדירקטיבה האירופית יש הוראה שלא מאפשרת את התשלום של הריביות?     

אנדרו אביר: חד משמעית

טידה שמיר: אני יכולה להוסיף?     

אוהד טל: מי רוצה?     

טידה שמיר: טידה שמיר, היועצת המשפטית של בנק ישראל

טידה שמיר:  אני רוצה להוסיף על מה שאמר המשנה לנגיד וגם להתייחס למכתב של לובי 99

טידה שמיר:  קודם כל השם של החוק מעיד על מהותו, מדובר בצד של התשלומים

טידה שמיר:  לא מדובר על בנקאות זעירה

טידה שמיר:  כל החוק עוסק בתשלומים, יש הגדרה של שירותי תשלום ובהגדרה של שירותי תשלום לא במקרה לא מוזכר העיסוק של ניהול פיקדון

טידה שמיר:       אני מוכרחה להגיד שאפילו כחברת האקדמיה ללשון עברית לא בדיוק הבנתי את ההבחנה בין חסכון לבין שמירת ערך

טידה שמיר:  אנחנו לא מדברים על מוצרי חיסכון, ריבית על פיקדון היא חיסכון, וזו פעילות נפרדת שהחוק לא עוסק בה

טידה שמיר:  יותר מזה, יש רצון לעודד תחרות ובצדק, ויש הרבה הסתייגויות מההתנהלויות של הבנקים, אבל דבר אחד לא שנוי במחלוקת שבנק זה מי שעוסק בקבלת פיקדונות ומתן אשראי כאחד

טידה שמיר:  והסעיף הזה לא במקרה מופיע בסעיף שעוסק במתן אשראי

טידה שמיר:       יכול להיות שחברת תשלומים תחליט לנהל פיקדון ולא לתת שום אשראי, לא על גב תשלום ולא אשראי אחר, וזה בסדר, ואז היא לא בנק

טידה שמיר:  אבל גם לתת אשראי וגם לנהל פיקדונות זה בנק

טידה שמיר:  וזה שיש כל מיני דרכים להבטיח את שמירת כספי הלקוחות, זה לא נותן מספיק מענה לסיכונים שיש לפעילות של קבלת פיקדונות ומתן אשראי כאחד

טידה שמיר:       מעבר לרצון לדאוג, וזה חשוב מאוד, יכול להיות שצריך לעודד בנקים עוד יותר קטנים, אבל מדובר על בנקים עם רגולציה של בנקים, החוק לא עוסק בזה

טידה שמיר:  ונכון, רוצים לדאוג דווקא לאוכלוסייה שאולי קשה לה, ולא מקבלת את הריבית על הפיקדונות, אבל מה ששוכחים זה שקל לומר את זה והנזקים שנגרמים אחר כך מרגולציה לא מתאימה ואי שמירת כספי הלקוחות מזיקה בדיוק לאוכלוסייה הזאת, שנדמה לה שהיא שמה את הכסף עם פיקדון והוא מובטח בשמירה כזאת או אחרת ואפילו תקבל ריבית, ואחר כך יכול להיות שהיא תרצה את הכסף הזה בחזרה ולא יהיה

טידה שמיר:  וזה לא בנק, זה לא בנק שבהכרח הבנק המרכזי משמש לו כמלווה של מוצא אחרון שמגן על הפיקדונות, אין מלכתחילה את הרגולציה של דרישות נזילות והון וניהול סיכונים שמגנים על זה, אז בסדר, מול הרצון להגן על האוכלוסייה הזו, חשוב להגן על האוכלוסייה הזאת גם מפני הסיכונים כמו גם סיכונים למשק

טידה שמיר:       גם השימוש מזה שאנחנו מתערבים במודל עסקי, אין לזה שום קשר למודל עסקי, כי הכסף הזה, לפי מה שקובע החוק, לא אמור לעבוד אצל החברה, לא בשביל לתת אשראי ולא בשביל ההון החוזר שלה

טידה שמיר:  אז היא עוד תשלם על זה? זה לא חלק מהמודל העסקי, מעבר לנושא של הסיכונים, אני חושבת שהחוק הזה עוסק כרגע בעידוד התחרות בתחום התשלומים וחשוב לקדם את זה, ואפשר יהיה אחר כך לראות אם יש מקום לעודד את זה גם בענפים אחרים, אבל לערבב פיקדונות עם אשראי סיכון גדול     

אוהד טל: בסדר גמור

אוהד טל:  רועי פולקמן בבקשה

רועי פולקמן: תודה אדוני יושב הראש

רועי פולקמן:  רועי פולקמן פורום מחוללי תחרות

רועי פולקמן:  קודם כל אנחנו רואים שהדיון הגיע ל-money time כי נמצאים פה בכירי בנק ישראל, וזה משמח והם אומרים דברים חשובים, אבל אחד, אנחנו שואלים את עצמנו, אני קודם כל אומר כאן לפורום ולאנשי האוצר וגם לאנשי בנק ישראל, הדיון על לייצר אלטרנטיבה לציבור לפיקדונות בבנקים נמצאת על השולחן

אוהד טל: שניה גברתי מבנק ישראל

אוהד טל:  בהפסקה ניצלתי את הזמן לבקר בוועדת הכספים כדי להתעורר, שם הדיון הוא באמת דיון שכל אחד מדבר תוך כדי שהשני מדבר ואף אחד לא מקשיב לאף אחד, אבל כל אחד העיקר בסרטון שומע את מה שהוא רצה להגיד

אוהד טל:  אז פה הדיון מתנהל באופן אחר, כל אחד יקבל זכות דיבור

רועי פולקמן: אם תגיד פה קרן ארנונה לרשויות אתה תראה איך מיד נהיה פה בלאגן, זה תלוי בנושא

רועי פולקמן:  אבל אני אגיד, הנושא הזה של פיקדונות, ולכן אני אומר את זה גם לאנשי בנק ישראל וליועצת המשפטית, קודם כל השאלה היא איך כן? וברור לנו שיש לנו בעיה שעליה יושב הראש, לדעתי, בחרת להעלות את הנושא הזה ואני מברך אותך על זה כמובן, שיש עליית ריבית במשק ואנחנו יודעים הציבור לא נהנה מזה בהיקפים שהיינו מצפים, זה היינו מסכימים

רועי פולקמן:      יכול להיות שיש פה איזה פער של להיות בנק, שלמיטב ידיעתי להיות בנק זה לא רק לתת ריבית על העו"ש, אלא בעצם כל הנושא של המינוף ביחס - - - ההון וכו'

רועי פולקמן:  וכאן כרגע זה לא מה שמוצע, ולראייה המודלים הקיימים בעולם כבר, ש- Apple payהרי משלמים בשותפות, אמנם מבנק, אבל דרך גורם תשלומים, אבל עדיין אנחנו באים ואומרים שיכול להיות אז, שאנחנו צריכים להציע כאן כל מיני מודלים, אולי שותפויות אולי אחרים, אבל הרעיון שאומר שבו, אם אני שם בארנק, אני יכול לקבל במודל כזה או אחר איזושהי ריבית על הסכום ששוכב שם, בלי שאחד, יכול להיות שבנק ישראל יגיד זה חייב לשכב בחשבון בבנק ישראל, יכול להיות שזה צריך להיות רק באג"ח מדינה, וכמובן אי אפשר למנף

רועי פולקמן:  כלומר, גם אם הגוף קורס אי אפשר למנף את הכסף הזה, אז יכול להיות שאנחנו מייצרים כאן רצף

רועי פולקמן:       את נגעת בנקודה שבעיניי, יושב הראש, היא נקודה קריטית, על המושג בנקאות זעירה

רועי פולקמן:  יש היום דיון בבנקאות העולמית, בארצות הברית בעיקר, אחרי קריסה של כמה בנקים בינוניים, על הרצף הזה, שבארצות הברית יש תופעה מדהימה, דרך אגב בגלל כוח פוליטי מאוד גדול, שיש לבנקים הזעירים, שבה יש המון בנקים זעירים, ממש בנקים של regions ממש קטנים יחסית, בנקים ענקיים, ואיזו שכבה בינונית והסיפור שעכשיו עוסקים בו ברגולציה בארצות הברית זה על השכבה הבינונית

רועי פולקמן:  כי, מה זה בינוני? אבל בישראל אין לנו את זה, יש לנו או בנקים ענקיים מעולים, חזקים ויציבים, או אין אין

רועי פולקמן:       בנק ישראל עשה מהלך ונכנס בנק חדש, ייכנס בעזרת ה' עוד בנק חדש, אבל זו לא הבנקאות הזעירה

רועי פולקמן:  אולי יש לנו אפשרות, רק בסגמנט של הפיקדונות, עם הנחיות שבנק ישראל יגיד מה הם, הם המומחים

רועי פולקמן:  אבל למה לחסום כאן את ההזדמנות לייצר אלטרנטיבה לפיקדונות מחוץ לבנקים? בוא נגדיר באיזה תנאים

אוהד טל: שניה, מה שאני מציע, כי יש הרבה אנשים שרוצים להשתתף בדיון הזה

אוהד טל:  כל מי שרוצה להגיב, תרשמו לעצמכם את כל ההערות, ובסוף באופן מרוכז אפשר יהיה להתרכז

אוהד טל:  בבקשה

משה שמיר: משה קאשי מלובי 99

משה שמיר:  הייתי קודם כל רוצה להתייחס לדברים של אנדרו ושל טידה

משה שמיר:  להגיד שהרגולציה היא מקלה זה לא נכון

משה שמיר:  הרגולציה לגבי שמירת כספי הלקוחות היא לא מקלה בכלל

משה שמיר:  הכספים יושבים בחשבון ייעודי, למנהל התשלומים אסור לגעת בכסף, אסור לו להשתמש בזה לצורך מתן אשראי שזה בדיוק מונע ממנו להיות בנק

משה שמיר:  הרגולטור, ובאמת רשות ניירות ערך, הייתי נעלב אם היו אומרים לי שזה רגולטור מקל

משה שמיר:  זה אחד הרגולטורים העשירים והחזקים בישראל

משה שמיר:  יש מקומות שאפילו יותר חזק - - -     

אוהד טל: עשירים? לא יודע מאיפה הגעת?     

משה שמיר: תפתח את המאזן תראה הם עשירים, אני עושה את זה פעם בשנה

משה שמיר:  הם אפילו במקומות מסוימים יותר חזקים מהפיקוח על הבנקים, כי יש להם אכיפה מנהלית

משה שמיר:  אי אפשר להגיד שיש פה רגולציה מקלה בכל הנושא של שמירת כספי הלקוחות

אוהד טל: יותר מזה אפילו אני אומר שמשרד האוצר אתמול הסביר לנו שבמידה מסוימת, הרגולציה בעניין הזה של שמירת הכסף, אפילו מחמירה יותר בהיבטים מסוימים ביחס לבנקים

אוהד טל:  אני משתמש בטיעונים שלך נגדך

מיכאל בן דהן: אני רק אחדד שבנק ישראל, הוא כעס עליי קצת בדיון אתמול, התכוונתי שעצם הפעילות הבנקאית מטבעה היא פעילות פיננסית מסוכנת יותר מהפעילות של החברות השונות

משה שמיר: נקודה שניה, בנק ישראל תפקידו הוא לשמור על יציבות המערכת הפיננסית והבנקאית

משה שמיר:  אם וכאשר יש מצב שאחד מהגופים האלה יוצר סכנה על כלל המערכת, ורשות ניירות ערך ובנק ישראל נפגשים פעם ברבעון בוועדה ליציבות פיננסית, לבנק ישראל יש אישור בחוק, אפשרות, דנו בזה היום, לקחת את הפיקוח על הגוף

משה שמיר:  אז לא יכולה להיווצר פה סכנה על כלל המערכת כי בנק ישראל מעורב

משה שמיר:      נקודה שלישית שכבר דנתי בה, הכסף הוא בטוח, הוא שמור בחשבון ייעודי, אין מצב שחברת התשלומים תבוא ותגיד ללקוחות אין כסף

משה שמיר:  נקודה חמישית, לגבי התערבות במודל העסקי, רשות ניירות ערך כחלק ממתן האישור רואה את התוכנית העסקית, היא יודעת ממה הם הולכים להרוויח וממה הם לא הולכים להרוויח

משה שמיר:  אם אני רוצה לתת, בתור חברה, יגואר לכל לקוח שלי שיחזיק את הכסף חודש חודשיים זה חלק מהמודל העסקי שלי, זה חלק מהאפשרות שלי לחדור לשוק במקום לפרסם

משה שמיר:  ככה אני רוכש לקוחות, וזו התערבות במודל העסקי

משה שמיר:       עוד דבר, יש פה ארביטראז' רגולטורי

משה שמיר:  אמרו פה שפייבוקס יכול לעשות את זה כי הוא תאגיד עזר בנקאי

משה שמיר:  חברת תשלומים שהיא לא פייבוקס, שהיא לא תאגיד עזר בנקאי לא תוכל לעשות את זה, אז מה יוצא פה? אחנו נותנים ייתרון מסוים לביט ולפייבוקס, ושוב פעם אנחנו נגיע, כמו שדיברנו בדיונים הקודמים לפחות אני טענתי, זה יגיע למצב של - - - שאחד מחזיק 18, ואחד מחזיק 80 ומשהו

משה שמיר:       לגבי ההבחנה בין חיסכון לערך, יש הבחנה בין חסכון לערך, אם אני מחזיק את הכסף בבנק בשוטף זה לא חיסכון

משה שמיר:  אם משלמים לי איזו ריבית מסוימת ששומרת על הערך לגבי שחיקה אינפלציונית, אין המשמעות של הדבר הזה חיסכון

משה שמיר:  חיסכון זה רכישה לטווח בינוני ארוך קצר, קבלת ריבית על כסף ששוכב והוא נזיל לא נופל תחת הגדרת חסכון

משה שמיר:  סיימתי

אוהד טל: תודה רבה לובי 99

אוהד טל:  בבקשה אדוני

משה מזרחי: משה קמחי, מנכ"ל חברת נימא

אוהד טל: תסביר רק מה זה

משה מזרחי: אז אני אסביר

משה מזרחי:  נימא חברת פינטק ישראלית, פועלת בשוק הישראלי בשמונה השנים האחרונות

משה מזרחי:  אנחנו מתמקדים בעיקר בלקוחות שמחפשים אלטרנטיבה למערכת הבנקאית המסורתית

משה מזרחי:  אנחנו פועלים רבות מול הרגולטורים השונים

משה מזרחי:  אנחנו מפוקחים היום אצל רשות שוק ההון והחוק הזה בעצם חל עלינו

משה מזרחי:       האפליקציות שלנו פונות לקהלים, שכמו שאמרתי או הם מחפשים אלטרנטיבה או שהם מודרים מהמערכת הפיננסית

משה מזרחי:  תחילת הדרך הייתה בקהל של העובדים הזרים

משה מזרחי:  היום אנחנו משרתים עשרות אלפי לקוחות ביניהם גם ישראלים

משה מזרחי:  כאשר מה שמבוסס בכל אותם אנשים זה כאב פיננסי שהם לא מקבלים אותו בצורה מספיק טובה או הולמת מהמערכת הבנקאית

משה מזרחי:       אנחנו מציעים, כחברת תשלומים, כרטיס שאתה יכול להשתמש בו, ניהול של יתרה, אבל עיקר הביזנס שלנו זה העברות כספים בינלאומיות או בתוך ישראל

משה מזרחי:  בסביבה שאנחנו נמצאים בה היום, שאני לא בטוח שאם הדיונים האלה היו קורים לפני שנה אם החוק הזה היה מובא לאישור עד לפני שנתיים, כל אחד מאיתנו שלא מחזיק כסף באיזושהי תוכנית, מפסיד

משה מזרחי:  האינפלציה היא כ-5%, הריביות שאפשר לקבל בבנקים יש על זה גם המון שיח, בין 2-4 אחוזים

משה מזרחי:  הריבית לא מתגלגלת לציבור, וזה על האנשים שמחזיקים בחשבון בנק ומחזיקים בכרטיס אשראי

משה מזרחי:       חשוב להבין, כשאנחנו מדברים על ביט ופייבוקס אנחנו מדברים על אוכלוסייה שלמה בישראל שנמצאת מעל השולחן הזה

משה מזרחי:  אנחנו כחברה משרתים לקוחות שהם מתחת לרדיוס הזה

משה מזרחי:  אנחנו מסתכלים על הלקוחות שמתחת לשולחן, אותם לקוחות, אין להם חשבון בנק לעיתים ואין להם כרטיס אשראי

משה מזרחי:  האלטרנטיבה שלהם לא קיימת

משה מזרחי:  אנחנו אלטרנטיבה עבורם

משה מזרחי:  עכשיו, הפעילות הארי שלנו, כמו שאמרתי, העברות תשלומים וכן הלאה

משה מזרחי:  אנחנו במסע אינסופי, כפינטק, לייצר ערך לקוחות שלנו

משה מזרחי:       בסביבת הריבית הנוכחית אנחנו רוצים להציע פיקדונות

משה מזרחי:  זאת אומרת, על הכסף שנשאר בחשבונות הדיגיטליים של נימא, אנחנו מבקשים להתכתב עם החוק הזה

משה מזרחי:  החוק הזה לא מעודד רק תחרות מחו"ל לגופים זרים הוא גם מעודד תחרות לגופים ישראלים שפועלים פה תחת, נקרא לזה, הרגולציה המורכבת בשנים האחרונות, והבעיה העיקרית שלי, שהסעיף נמצא פה בצורה מאוד חד משמעית הוא בעצם בא ואומר אתא לא יכל לא לתת ריבית, ולא לתת, לצורך העניין משהו שהוא שווה ערך איזשהו תמורה, עלה פה יגואר, אני לא הולך כל כך רחוק, אבל הייתי נותן איזשהו החזק כספי או איזשהו תגמול על דברים אחרים שאנחנו עושים ב-day to day והסיטואציה הזאת היא בעצם קורעת, או מחריפה את הפער הפיננסי בין האוכלוסיות הכי מוחלשות שהן גם ככה לא נגישות לפיקדונות פק"מים או מכמים, עלו פה כמה מונחים בנקאיים, הם לא יודעים מה זה, במקרה הטוב הם שמים את הכסף באיזושהי צנצנת חזיר כזאת או whatever, ואנחנו מהווים עבורם אלטרנטיבה

משה מזרחי:       עכשיו אני רוצה להתחבר לדברים של היועצת המשפטית של בנק ישראל

משה מזרחי:  אין פער, אני לא מזהה פער ואני אשמח גם שאולי יחדדו לי את זה, מה זה בנק? אני לוקח כסף ומשתמש בו בצורה כזו או אחרת לתת הלוואה למישהו אחר, אני בשום שלב לא תיארתי שאנחנו הולכים לתת הלוואות, אנחנו רוצים לשפות את הלקוחות שלי, את הלקוחות הטובים, שהם חוסכים, שהם גם לומדים התנהגות צרכנית נכונה על זה שהם משתמשים בפלטפורמה שלנו, ואם אין, כמו שנאמר כאן על ידך, אם לשים פיקדון בצד והלוואה בצד, ולתת רק פיקדון או לתת רק תמורה על פיקדון זה לא בנק, אז אחלה, אז אין פה פער

משה מזרחי:       עכשיו, מדברים פה גם על האימות של החקיקה מה-PSD, אנחנו חברה שגם פועלת בעולם בתחום העברות כספים, צריך להסתכל על ה-PSD כמכלול, אי אפשר להסתכל על ה-PSD שנוח לנו, אי אפשר להסתכל על ה-PSD תחת החוזר של ניהול כספי לקוחות בלבד

משה מזרחי:       ברגולטור זר באירופה, בהולנד, כשאתה מגיש בקשה לרישיון בנקאי, או כשאתה מגיש בקשה ל-electronic main institution, מה שדי מקביל לחברת תשלומים, או ל-financial institution, אתה מתנהל מול הבנק המרכזי

משה מזרחי:  אז היכולת להסתכל על גופים פיננסים בישראל לא קיימת באותה מידה, יש את רשות שוק ההון, יש את רשות ניירות ערך, ויש את בנק ישראל

משה מזרחי:  אז מה שאני אומר, צריך להסתכל על ה-PSD כמכלול ולא רק על סעיפים ספציפיים, אני לא רואה איזשהו פער או איזושהי התנגשות ברצון שלנו כחברת פינטק, ואני מניח שיש עוד כמונו בישראל, יש חברות פינטק בישראל שפועלות למען הצרכן בישראל, ורוצות בסוף לתת את השירותים הללו

משה מזרחי:       ודבר אחרון, מבחינת המסלול של ההשקעה או הפיקדון

משה מזרחי:  בוא נדמיין מצב לא כל כך מסוכן שחברה כמונו, עם עשרות אלפי לקוחות, יכולה להעמיד פיקדון בבנק מסחרי כלשהו מה-top 3, מה-top 5, כמאה מיליון שקלים ולקבל עליו ריבית של 3%

משה מזרחי:       מה שאנחנו מבקשים זה לגלגל חלק גדול מההטבה הזאת ללקוחות

משה מזרחי:  החוק הזה מאפשר לנו, כחברת פינטק להשקיע את הכספים במסלולים הרב היותר ספקולטיביים, אבל מה הוא לא מאפשר? לגלגל את ההטבה ללקוח

משה מזרחי:  אז יש פה איזשהו דיסוננס, אדוני יושב הראש, בין המטרה של החוק שהיא פתיחת שוק לתחרות, אגב גם תחרות ישראלית, יציבות, אני לא רואה פה איזה משהו שפוגע ביציבות, אני מתאר סיטואציה שאנחנו שמים כסף לפיקדון בנקאי ובסוף אני חושב שזה משרת את האינטרס של כולם, ואנחנו לא בנק

משה מזרחי:  כשנרצה להיות בנק או חברה תרצה להיות בנק, אני סמוך ובטוח שהיא תבין את המסלול לשם

אוהד טל: בסדר גמור, תודה אדוני

אוהד טל:  בבקשה

אלונה שמרדין: אלונה שמרדין יועצת משפטית מחברת פיוניר

אלונה שמרדין:  אני רוצה להוסיף עוד כמה פרטים מכיוון שפיוניר היא חברה זרה, ובנוגע לשוק הישראלי, הוא שוק יחסית קטן, ואנחנו רואים עד כמה בעצם היעדר הרגולציה עד עכשיו, אנחנו כמובן מברכים על כך שיש כרגע התקדמות ובאמת בחוק ההסדרים כבר מעבירים את החוק, אבל היעדר הרגולציה ובמיוחד חסמים מסוימים שנוצרים, בעצם מפלים את הלקוח הישראלי לרעה

אלונה שמרדין:       פה אני אתייחס למה שנאמר בנוגע לאירופה

אלונה שמרדין:  הרבה payment service providers שהם פועלים בכל העולם בסופו של דבר מאפשרים חלוקת רווחים עם הלקוח, לא על deposits, אנחנו לא מדברים על יתרות שנמצאות באותם חשבונות תשלום

אלונה שמרדין:  אנחנו לא מדברים על פיקדונות, ופשוט אי אפשר לערבב בין שני הדברים

אלונה שמרדין:  כשמדובר ביתרה, הלקוח ייהנה מחלוקת הרווחים ביחד עם אותה חברת פינטק, שלפי סעיף 24 בעצם מחזיקה את הכסף בחשבון ייעודי, והחשבון הייעודי לפי סעיף 24 2 מוחזק באפיקים מאוד סולידיים

אלונה שמרדין:       אז אם הדבר הזה מתאפשר באירופה, ויש אפשרות ללקוח באירופה לקבל חלוקת רווחים עם הפינטק שלו על היתרה שלו בחשבון, אז מדוע הלקוח הישראלי יופלה לרעה דווקא בנקודות שהוא כן היה יכול להרוויח? זה א'

אלונה שמרדין:       בנוסף לכך אני גם רציתי לציין עוד משהו שכנראה היה פשוט בדיון הקודם ולא ידעתי שיש דיונים אז צר לי, לא הייתי נוכחת

אלונה שמרדין:  בנוגע לצו איסור הלבנת הון, אנחנו רואים שנניח, החוק הקודם, מתן שירות בנכס פיננסי נתקע בערך שנתיים וצו איסור הלבנת הון הוא זה שתקע בעצם הנפקת היתרים בהתאם לחוק מתן שירותים פיננסים

אלונה שמרדין:  אנחנו גם לא רוצים שהחוק הזה יהפוך לאות מתה במידה וצו איסור הלבנת הון הוא לא יהיה במקביל או לפחות יאפשר לגופים זרים להסתמך על חקיקת AML, איסור הלבנת הון שקיימת וחלה על גופים זרים והיא מאוד קפדנית

אלונה שמרדין:       אז פה הייתי כן רוצה שתהיה התייחסות וגם כמובן זה באותו נושא שנניח, אותו לקוח ישראלי שמגיע לחברה, שהיא חברה שכבר עובדת לפי תקן אמריקאי אירופאי בתחום של איסור הלבנת הון, והוא מגיע והוא צריך פתאום לעבור איזשהו תהליך נוסף ישראלי, בנוסף לתהליך שהוא רגיל אליו כבר, והוא עובד בשווקים בינלאומיים

אלונה שמרדין:  נניח בשביל לפתוח חשבון בפיוניר, אתה עובר את כל תהליך ההרשמה לחשבון בצורה שהיא אונליין, אתה לא צריך להופיע בפני שום גורם ואתה לא צריך לעשות video conference, זה לא קיים

אלונה שמרדין:  אז שני הדברים האלה הם חסמים מבחינת הלקוח הישראלי, והלקוח הישראלי חייב להנות מהדברים האלה

אלונה שמרדין:  זה משהו שכבר מתפתח בעולם הפינטק הגלובלי וחבל שמדינת ישראל תפסיד את הדברים האלה

אוהד טל: אוקי, תודה

אוהד טל:  גורמים נוספים שרוצים? בבקשה אדוני     

דרור שטרום: תודה כבוד יושב הראש על ההזדמנות להשמיע דברים

דרור שטרום:  אני דרור שטרום, מי שעמד בראש הוועדה שהחוק הזה הוא אחד מהנגזרות שלה בעצם

דרור שטרום:  עסקתי רבות בתחום התחרות כמובן, גם בבנקים וגם במוסדות שהם קשורים בבנקים

דרור שטרום:  והאמת היא שחלק מהנימוקים שאני שומע כאן ואני די מתחלחל, לא מהעובדה שיש ויכוח לגיטימי, זה תמיד טוב, אני גם חסיד של פשרות בוויכוחים לגיטימיים וגם עשינו בוועדה פשרות לא מעטות

דרור שטרום:  אבל אני קצת מתחלחל מהעובדה שכל כך נושאים את הסעיף הזה למקומות שהוא בכלל לא קשור אליהם

דרור שטרום:  ואני מבקש לקבוע שלוש אמיתות פשוטות ועליהן נדבר

דרור שטרום:       אחת, המטרה של החוק הזה היא במפורש עידוד התחרות, ולא רק בתחום התשלומים

דרור שטרום:  חד משמעית אני יכול להביא מובאות מהוועדה, מהצעת החוק, מהדיונים בהצעת החוק שנמשכו בין השנים 2016-2017, חד משמעית הנושא של תשלומים הוא לא מנותק מהתחרות בבנקאות, הוא קשור אליה בטבורו

דרור שטרום:  זו נקודה ראשונה, תכף אני גם אגיד משפט אחד על כל אחד כדי להסביר

דרור שטרום:       נקודה שניה, לבוא ולטעון שחברת תשלומים שתקבל אפשרות לשלם ללקוח ריבית על כסף ששוכב, כמו שהגדירו פה, לא בדיוק מונח דיפלומטי, אבל כסף ששוכב או כסף שנמצא בחשבון השוטף של חברת התשלומים ולהשוות את זה לבנק זה פשוט דבר מגוחך ביותר

דרור שטרום:  לא היה עומד בשום השוואה, לא אנליטית, לא אקדמית, לא של אף איש פיננסי שמבין דבר אחד או שניים, ולו מהטעם הפשוט, האחד, אין יחס רזרבה פה, אין מינוף ואין אפשרות למנף את זה, הרי כל מה שבנק עושה זה הוא לוקח את הכספים שמפקידים אצלו וביחס רזרבה הוא יכול להעמיד אשראיים במכפיל על הכספים המופקדים האלה, זה בכלל לא קיים פה, מדובר על אותן מעות שיהיו בחברת התשלומים, האם מותר לתת עליהם את הריבית או את ההטבה שייבחרו ומטבע הדברים גם לעשות מזה כאילו שעיקר נכסיו של אדם יהיו בחשבון לחברת תשלומים זה פשוט מגוחך, מנוכר לגמרי לכל ההוויה בכל מקום בעולם, אין תופעה כזאת ולא תהיה גם בישראל תופעה כזאת

דרור שטרום:       ופה אני מתחבר גם לנקודה השלישית, שאנחנו המשפטנים קוראים לזה תנאי הארץ ותושביה

דרור שטרום:  כשאתה מסתכל על חקיקה מחו"ל או על הוראות מחו"ל, אתה מגייר אותם לפה בהתחשב בתנאי הטופוגרפיה המקומית

דרור שטרום:  גם של התחרות, גם של האופי של הצרכנים, והדברים כאן שונים

דרור שטרום:  אחנו מדברים על שוק שעם כל הכבוד, ידיד הטוב אנדרו אביר, למק"מ ולקרנות כספיות, כולנו יודעים שהרוב המכריע של הציבור ברמה של למעלה מ-95% לא קונים מק"מ ולא קונים קרנות כספיות אלא הם משקיעים את הכספים השוטפים שלהם בפיקדונות בריביות אפס

דרור שטרום:       אנחנו יודעם גם שהבנקים המקומיים, ועכשיו זה בולט במיוחד אינפלציה והעלאת הריבית מטעם הנגיד, שהיא מוצדקת כשלעצמה אין לי ויכוח עם זה, אבל אז מתגלה כל כוח השוק של המקטע הבנקאי שמגדיר את ריביות החובה בגבהים גדולים מאוד, ולעומת זאת, ריביות הזכות נשארות מאחור ואז אתה רואה בדיוק את הכוח שהוא רווח שבכלל לא התכוונו לתת להם, אבל לא זה העניין כאן

דרור שטרום:       וכשאני מסתכל על כל אלה, ואומר על מעט הקופיקות, כמו שהיה אומר שלום עליכם, שנמצאות בחברת התשלומים, וחברת התשלומים, כמו שאמרו כאן, היא ממילא, אמנם שמה את הכספים בחשבון ייעודי שזו הוראה סופר שמרנית והיא לוקחת את זה ומקבלת על זה ריבית טובה או היא יודעת לעשות בזה שימוש, להגיד לה לא, אנחנו נעמוד על קוצו של יוד שאף אגורה, גרוש, פשפש מהדבר הזה הלקוח שלך לא יראה, זה פשוט לעשות עוול חברתי, כלכלי ממדרגה ראשונה, שאני חושב שאף אחד מהנוכחים כאן, ודאי בכנסת, אף אחד לא מתכוון אליו

דרור שטרום:      נקודה אחרונה ברשותך, והיא הנקודה של האכיפה או הרגולציה הקלה

דרור שטרום:  אני שמעתי את הדברים שנאמרו כאן כאילו בעצם הכוונה הייתה לאפשר לחברות תשלומים ככה לגדול עם רגולציה מאוד מאוד קלה, מין חפיף כזה

דרור שטרום:  אז אני, בתור בוגר הרבה מאוד רשויות, כולל רשות חוקרת וכולל כמי שהיה יועץ משפטי והעמיד לדין אנשים, אני חייב לקבוע חד משמעית, אם יש רשות אכיפה חזקה במדינת ישראל, זאת הרשות לניירות ערך

דרור שטרום:  היא הייתה, אגב, חלוצת האכיפה, והיא אוכפת הרבה יותר מאשר רשויות רגולטוריות שנמצאות פה סביב השולחן שלא העמידו מעולם אדם לדין

דרור שטרום:  אז לבוא ולהגיד שדווקא מכל הרשויות, הרשות הזאת, עם ההוראה שנתנו לה כאן, ידה תהיה קלה והיא לא תיישם אותן, ותנהג בחפיפיות בשמירה, אני חושב שדווקא מכל הנקודות בנקודה הספציפית הזאת, כנסת ישראל יכולה להיות סמוכה ובטוחה שיקפידו בקלה כחמורה בנושא הזה

דרור שטרום:  עוד חוב קטן כי הבטחתי בהתחלה, ונדמה לי שאני שומר על מסגרת מאוד מהודקת של זמנים

אוהד טל: הבעיה היא שכל דובר בטוח שהוא שומר על מסגרת מהודקת, אבל אני כל כך נהנה מכל מה שאתה אומר, אז אני אתן לך

אוהד טל:  אני כמעט באתי לומר שאני מאשר מחיאות כפיים בסוף, אבל בסדר אנחנו לא נעשה את זה, נשמור על כללי הפרוטוקול

דרור שטרום: אני אגב לא אמרתי בהתחלה, אני כמובן מגיע כמתנדב אני לא מייצג אף אחד סביב השולחן, אין לי שום עניין מעבר לנושא עצמו, וכדי שבסופו של דבר יגיע לפתרונו השלם

דרור שטרום:  אבל נקודה ראשונה שאמרתי שאני ארחיב עליה במשפט וטרם הרחבתי

דרור שטרום:  כשאנחנו ישבנו בוועדה שהחלה במחצית 2015 ונמשכה כברת דרך, הגורמים מבנק ישראל היו אלו שהביאו את החזון שממנו נגזרו המסקנות, משום שביקורים במדינות אחרות הראו שדווקא מצד מוסדות התשלומים התעוררה התחרות

דרור שטרום:  זאת אומרת שאם פעם התחרות הייתה בנק, אחרי זה גוף מפקיד, אחרי זה גוף נותן שירותי תשלום מלמעלה למטה, ראינו שהתופעה מתהפכת כי בעידן המודרני הטכנולוגיה של מתן התשלומים, הפכה להיות stimulator של תחרות, ולכן בכלל היה אכפת לנו מהנושא הזה, ולכן כללנו אותו במסקנות האורגניות של הוועדה ואמרנו בתנאי הארץ ותושביה

דרור שטרום:  תודה

אוהד טל: כן, בבקשה, בנק ישראל

אוהד טל:  בהצלחה שיהיה

אנדרו אביר: אני רוצה להתייחס לכמה נקודות

אנדרו אביר:  קודם כל אני לא זוכרת מי אמר שהרגולציה היא לא קלה

אנדרו אביר:  אני חושב על - - - לחברות תשלומים, שאתה משווה אותו לרגולציה לבנקים היא מאוד קלה

אנדרו אביר:  יש סיבה טובה למה גופים לא רוצים להיות בנקים

אנדרו אביר:  הם לא רוצים להיות תחת הפיקוח של עמיתיי בצד השני של השולחן

אנדרו אביר:  כי הם דואגים בעצם לשמור על הכסף של הציבור

אנדרו אביר:  ופה אין מדובר בזה

אנדרו אביר:       אני רוצה להגיד למה יש חשש מלשלם ריבית מהכסף שהגוף משאיר אצל ה-wallet, והוא נקרא Silicon Valley Bank

אנדרו אביר:  אני מניח שרוב האנשים שמעו על Silicon Valley Bank, ואני מסכים שהייתה תקלה בפיקוח על הגוף הזה

אנדרו אביר:  הבנק הזה לא נתן כל כך אשראי, הוא לקח כסף מהלקוחות שלו, הוא השקיע אותו ואז פתאום יום אחד התגלה שבמה שהוא השקיע ,אגרות חוב ממשלתיות היו הפסדים והוא לא יכל להחזיר את הכסף לציבור

אנדרו אביר:  ולכן יש סיבה למה מוטרדים מלתת לגופים שהם לא תחת רגולציה ואין להם את ניהול הסיכונים הנדרשת כדי לנהל את הסיכונים האלה

אנדרו אביר:       לגבי הסיפור האם חברה יכולה לחלק עם הלקוחות שלה כספים? הוא יכול, הוא יכול לעשות cash back על טרנזקציות, הוא יכול לעשות הטבות אחרות אבל לא מהכסף שהוא משקיע בהם

אנדרו אביר:  כדי לא לתת תמריץ שהוא לוקח סיכונים על הכספים שהוא משקיע, כדי להביא חלק מזה לציבור ולהרוויח לו שם, זה לא מה שאנחנו מחפשים פה

אנדרו אביר:  אנחנו מחפשים חברות שיהיו חדשניות בתחום של התשלומים ולא באיזושהי ספקולציה השקעתי, זו לא מטרת החוק, ופה אני חולק עם עמיתי בצד השני

אנדרו אביר:       מטרת החוק היא להכניס תחרות לעולם התשלומים

אנדרו אביר:  ויש לי רק אולי עצה אחת למי שאמר שהוא רוצה להפקיד את הכסף שלו אצל הבנקים ב-3% ואפשר לחלק את זה, אני מציע לו לקנות מק"מ ב-4

אנדרו אביר: 5% ואז הוא יוכל לחלק קצת יותר

משה שמיר: אני רוצה להתייחס ל - - - של Silicon Valley Bank

משה שמיר:  מה שהם עשו, הם לקחו כספים של חברות וקנו אגח ממשלתי לטווח ארוך, ופה בחוק רשום שהכספים יושקעו ובלבד שההשקעה תהיה בנכסים שהם ברמת סיכון נמוכה, ברמת נזילות גבוהה, והכל בהתאם להוראות של הרשות לניירות ערך כמובן

משה שמיר:  הם מקסימום ילכו לקנות מק"מ, שמק"מ אתה מחזיק עד הפיקדון, שמי שיחזיר לך את זה, זה בנק ישראל שיש לו מדפסה של כסף

משה שמיר:       אין שום סיכון שיקרה פה סיליקון וואלי, כי אנחנו סומכים על הרשות לניירות ערך, כי רשום בחוק נכסים נזילים, ונכסים נזילים לצורך העניין זה גם יכול להיות פיקדון בבנק

משה שמיר:  ואם בנק בישראל נופל אז שירותי תשלום זאת לא תהיה הבעיה הגדולה שלנו

טידה שמיר: אמרת לי לרשום נקודות וזה נורא קשה לי

טידה שמיר:  אמא שלי הייתה קוראת לזה באידיש מעדרים ומגרפות, אני צריכה לעשות סדר

טידה שמיר:  טידה שמיר היועצת המשפטית של בנק ישראל

טידה שמיר:  אני אתחיל שגם אני מתחלחלת מחלק מהדברים שנאמרו פה

טידה שמיר:       קודם כל אני אתחיל שיש הבדל גדול בין רגולטור מקל, שיכול להיות שרשות ניירות ערך היא רגולטור נוקשה, לבין רגולציה מקלה

טידה שמיר:  אז הרגולציה פה היא מקלה מאוד לעומת רגולציה של בנקים

טידה שמיר:  הרי יכול להיות שרשות נירות ערך כרגולטור של הרגולציה המקלה יהיה רגולטור מאוד מקפיד, קפדן, אבל הרגולציה עצמה היא מקלה

טידה שמיר:  וכנראה שחלו איזשהם שינויים בין ועדה ב-2015 בדיונים שהתקיימו על הצעת חוק ב-2016-2017 עובדה שכרגע באה הצעת חוק אחרת וזה לקח את הזמן של זה, שעוסקת בנושא התחרות בתשלומים

טידה שמיר:       ואני כן רוצה להתייחס למה שקורה בעולם, כי לא כל החוכמה בוודאי במשהו שהוא חדשני אצלנו נמצאת פה

טידה שמיר:  אז ה-PSD קבע מפורשות שלנותני שירותי תשלום אסור לקבל פיקדונות

טידה שמיר:  הכוונה הייתה לקחת את הכסף של הלקוח, ובאמצעותו לקנות את שירות התשלום

טידה שמיר:  קבעה מפורשות שלא עוסק בפיקדונות עם ריבית, בלי ריבית, לא מחזיק אצלו את כספי הלקוח

טידה שמיר:  וגם את אותם כספי לקוח במעבר, קובעת את אותם הוראות נוקשות של חשבון ייעודי, והגבלות כאלה

טידה שמיר:  לא הגיעו בכלל ב-PSD לנושא הריבית כי הוא לא אמור בכלל להחזיק את הכסף אצלו, זאת לא המטרה

טידה שמיר:       יש דירקטיבה אחרת שעוסקת בארנק האלקטרוני, שאצלנו החליטו לאחד אותה, ובצדק, כי רוב ההוראות מאוד מאוד דומות, ומטבע הדברים בארנק גם נצבר סכום, אבל מכיוון שאת זה לא רוצים לעודד, התפיסה היא שאתה מעביר את הכסף כדי לקבל באמצעותו אמצעי תשלום לרכוש שירות תשלום ולא להחזיק את הכסף אצלך

טידה שמיר:  ולכן שם נקבעה במפורש ההוראה, מכיוון ששם אי אפשר לאסור על עצם קבלת הפיקדון, כי מטבע הדבר, כמו שרועי אמרת, בארנק יש איזשהו פיקדון, עדיין הכוונה היא לנצל אותו, להשתמש בו, לא לפצות עליו בריבית

טידה שמיר:  עכשיו, כל הנושא של בנקאות זעירה הוא נושא חשוב

טידה שמיר:  קודם כל כן טיפלו בו, אגודות אשראי ופיקדון זו בנקאות זעירה

קריאה: לא מצליח, כרגע אין לנו - - -     

טידה שמיר: בסדר, אבל טיפלו, רוצים לטפל יותר? אתה אומר הנושא של הפיקדונות, אבל זה נושא כבד, זה לא יכול לעלות כאגב אורחא בחוק שנתנו עליו את הדעת, שחשבו עליו הרבה, חוק מקיף

טידה שמיר:  יותר מזה, אני אומרת שוב, האיסור הזה בא כתת סעיף לסעיף שעוסק במתן אשראי, ולכן גם מה שאתם אומרים על פייבוקס כתאגיד עזר הוא לא יכול גם לתת ריבית על פיקדונות או לקבל פיקדונות וגם לתת אשראי, זה הוא לא יכול

טידה שמיר:  כי זו ההגדרה של בנק

טידה שמיר:  ותאגיד עזר גם הוא לא בנק

טידה שמיר:       ואם לא הייתה מתעוררת סוגיית האשראי, אז הרי הסעיף אומר במפורש, רשות ניירות ערך יכולה לבחון אם חברת תשלומים יכולה לעסוק בעוד עיסוקים

טידה שמיר:  תחשוב, כמו שנימא אומר, שהיא יכולה לעסוק בפיקדונות, בלי קשר לאשראי, שיסדירו את זה, יבחנו

טידה שמיר:  אין איסור על זה

טידה שמיר:  איסור מוחלט הוא כשאתה גם נותן אשראי

טידה שמיר:  אין כרגע אפשרות, כרגע זה לא ברשימה של העיסוקים המותרים אבל זה לא אומר שלא יהיה עיסוק כזה מחר בתנאים שלא מסכנים את כספי הציבור או את היציבות

אוהד טל: אני גם רוצה לומר משהו, אני רוצה להבין, בנק ישראל, בעצם אם אני מסכם את הטענה המרכזית שלכם, אתם מדברים פה על מטרת החוק, אפשר לדון בזה, אני לא חושב שזה רלוונטי

אוהד טל:  בסוף מי מגדיר מה מטרת החוק? זה לא משנה מי התחיל את עבודת ההכנה עליו ומה הייתה המחשבה? אלא איפה החוק נמצא היום ומה מטרתו

אוהד טל:  עכשיו מי שמגדיר את המטרה זו הכנסת, ואנחנו כן מעוניינים, ככל האפשר, כן גם להגביר התחרות, גם לגלגל את הרווחים האלה שממילא קיימים לטובת הציבור

טידה שמיר: הציגו פה משהו ואני רוצה להגיד, כיום באירופה יש איסור על מתן ריבית או הטבות אחרות

טידה שמיר:  הם בוחנים אפשרויות של מה שאת הצעת כאן, אין מצב כזה היום, הם בוחנים אפשרויות

אוהד טל: שניה, אני עוד לא הגעתי לנקודה הזאת בדבריי, שניה אחת

אוהד טל:  אחלה שנזכרת בנקודה שהיא העלתה אבל זה לא מה שאני אומר עכשיו

אוהד טל:       אני אומר, בסופו של דבר, לנו כן יש מטרה, ככל האפשר, להגביר פה את התחרות

אוהד טל:  אני אומר, יחד עם איזושהי ראייה של איזון ורצון גם להגן על כספי הלקוחות, אני לא אלך באיזושהי אמירה פופוליסטית, לא מעניין אותי בוא נעשה תחרות בלי הגבלה ובלי סוף וגם אם אנחנו משלמים מחיר במקום אחר אבל כרגע לא רואים את זה, אבל כיוון שזה מצטלם יפה אז אני אגיד את זה, זה לא מה שאני אומר, אבל אני לא שומע כאן שיש פה סיכון של כספי הלקוחות, אני חושב שהבעיה הזו כבר קיבלה התייחסות

אוהד טל:  שוב פעם אני אומר, כתוב במפורש, כמו שגם מצוטט פה, השקעת הכספים בחשבון ייעודי המיועד להשקעה ובלבד שההשקעה תהיה בנכסים שהם ברמת סיכון נמוכה וברמת נזילות גבוהה

אוהד טל:  ויכול להיות שאפשר לדייק אפילו עוד יותר את אפיקי ההשקעה, באופן שבאמת ישמור באופן המיטבי על כספי הלקוחות

אוהד טל:       אבל לבוא אל חברות התשלומים ולמנוע מהם לתת שירות, בוודאי שזו התערבות בוטה

אוהד טל:  זו התערבות בוטה מאוד ביכולת שלהם לעשות עסקים בצורה טובה, ולעשות תחרות כמו שצריך, בשם מה? זה יכול להיות לגיטימי, אבל אל מול משהו? אל מול חשש אמיתי וגבוה?     

טידה שמיר: זה פוגע בהם גם שהם לא יכולים להיות בנק בלי רישיון בנק

טידה שמיר:  זה פוגע, זה מאוד מאוד פוגע שהם רוצים להיות בנק

טידה שמיר:  יש משמעות ללמה יש את - - -     

אוהד טל: אני מבין את זה, מקבל את הטענה הזאת, השאלה איפה מותחים את הקו הזה?     

טידה שמיר: בסדר, אני אתייחס לזה

טידה שמיר:  אבל גם באירופה, דרך אגב, ב-PSD קיימים אותם כללים של חשבון ייעודי והגנה על כספי הלקוחות, והשקעות סולידיות ואיסור לקבל פיקדונות ולתת ריבית

טידה שמיר:  אז אצלנו, ההגדרה היסודית ביותר של בנק, אפשר לחלוק עליה כך, אפשר להגיד רצוי שיעסקו, אפשר לבקר אותם, אבל ההגדרה היסודית היא של גוף שעוסק גם בקבלת פיקדונות וגם במתן אשראי

טידה שמיר:  אתם רוצים ערער על זה? בסדר גמור

טידה שמיר:  אם אתם חושבים, איך אמרו פה? שזה לא יגרום לעוול חברתי וכלכלי, בסדר

טידה שמיר:  אני עדיין מקווה שנהיה יותר אחראיים

אוהד טל: רגע, ותתייחסי לנקודה שזה לא פיקדונות אלא מתן ריבית על כסף בעובר ושב

טידה שמיר: אז אני חוזרת לאקדמיה ללשון עברית

טידה שמיר:  פקדון זה כסף שאתה מחזיק

טידה שמיר:  זה בדיוק הכסף פה שהוא כסף לפי דרישה, כסף שאתה יכול לקחת אותו בכל עת, שחייבים להחזיר לך אותו, אני לא מבינה

טידה שמיר:  זה פיקדון, שאתה מחזיק את הכסף של הלקוח, זאת ההגדרה

אוהד טל: טוב, לובי 99 בבקשה?     

משה שמיר: 	שני דברים, אחד לגבי מתן אשראי

משה שמיר:  מתן האשראי הוא מההון העצמי של החברה בלבד, והוא מוגבל ל-12 חודשים

משה שמיר:  אין קשר בין הפיקדונות של הלקוחות לבין מתן האשראי, אפשר להגיד אותם כשתי פעולות נפרדות שניתנות על ידי אותו גוף

משה שמיר:  מאחר ואין קשר, וזה מההון העצמי, וזה פקדון ששמורות בחשבון ייעודי, אי אפשר לקרוא לזה פעילות כלכלית כפי שאנחנו מכירים בנק היום

משה שמיר:       דבר שני, ב-2022 פורסם חוזר להערות הציבור של אותו חוק

משה שמיר:  בחוזר הזה, האיסור הזה לא היה קיים

משה שמיר:  וגם אז דיברו שזה PSD2 ולא חל שינוי מאז ה-PSD2, הסעיף הזה הופיע איפשהו בחצי שנה האחרונה, ותזכיר החוק הזה יצא מבנק ישראל, יצא מהרשות לניירות ערך

אוהד טל: ניתן לך זכות להגיב אם את רוצה עכשיו

אילנית מדמוני: אילנית מדמוני מהפיקוח על הבנקים

אילנית מדמוני:  אני רק אציין שעד 10 מיליארד שקלים הכסף לא צריך להיות שמור בחשבון ייעודי, אמנם אסור לתת ממנו אשראי, אבל החברה יכולה לעשות בו גם שימושים לצרכים שלה השוטפים

דרור שטרום: - - - אשראי ופיקדונות מכל מה שאמרתם

טידה שמיר: אותי לימדו לפחות שלכסף אין צבע ואי אפשר לצבוע אותו, אז כשאתה עוסק גם בזה וגם בזה, גם כששמת אותו בחשבון כזה, לא יודעת איך אתם יודעים להגיד שזה לא בא משם

דרור שטרום: אז את יכול להגיד שאת לא סומכת על הרשות לניירות ערך וזהו

טידה שמיר: לא זה לא קשור, אתה יכול להגיד שאין צורך ברישוי מיוחד ורגולציה מיוחדת על בנקים

דרור שטרום: טידה אף אחד לא אומר את זה

דרור שטרום:  שאל אותך יושב ראש הישיבה מדוע את שומרת רק על זה שלא יתקרבו לבנקים? בשם מה? בשם מה? בשם איזו ערך צריכה חברת תשלומים, לשמור כסף, לקבל עליו ריבית ולא לתת גרגיר ממנו ללקוח? בשם איזה ערך חוץ מאשר השגת גבול המקצוע של הבנקים?     

טידה שמיר: אני שמחה שאתה שואל את השאלה הזאת

דרור שטרום: זו לא באמת שאלה, זו שאלה רטורית

טידה שמיר: כי פעם אחת צריך להפסיק את ההסתה הזאת - -     

אוהד טל: מר שטרום השאלה הובהרה

טידה שמיר: שאנחנו משרתי ציבור ודואגים לאזרח ולכסף של האזרח, לא להגביל את הרווחיות של הבנקים זאת הסתה ומספיק לומר את זה

דרור שטרום: איך את דואגת לאזרח כשאת מסרבת לחברת התשלומים לשתף אותו ברווחים?     

טידה שמיר: משום שהסיכון שלו בדבר הזה הרבה יותר גדול מאשר הרווח המינימלי

דרור שטרום: כתוב בחוק שאת ניסחת אותו, חשבון ייעודי, כספים נזילים שמושקעים ברמה הכי מינימלית של סיכון

דרור שטרום:  זה נחשב מסוכן מאוד

דרור שטרום:  אם ככה אין מה לישון בכלל בשקט הארץ

טידה שמיר: אתה יודע מה? אני יכולה להיתלות ביועץ המשפטי של האירופאים, תשאל אותו, הוא ניסח את זה

דרור שטרום: את רוצה להשוות את רמת התחרות באירופה לרמת התחרות בארץ? כי אני מאוד אשמח

טידה שמיר: אני גם אשמח

דרור שטרום: אני אקח את הגוף האירופי ונראה כמה מאות בנקים יש שם

טידה שמיר: אני גם אשמח, כי אז נראה כמה הסתה יש פה שפוגעת באזרח

אוהד טל: דרור, די

אוהד טל:  אני גם לא רוצה שוב פעם, שנשליך פה אבנים

אוהד טל:  אני מזכיר לכולנו, שוב פעם, הנה מונח כאן השלט, דברי חכמים בנחת נשמעים

אוהד טל:  על אף האמוציות, ואני מבין, אני לא רוצה שאנחנו נשליך אבנים על בנק ישראל, זה הכי קל

אוהד טל:  בוא נעשה את זה בצורה מכובדת

משה מזרחי: אדוני יושב הראש, אני רק רוצה לחדד נקודה, כי נראה לי שיש פה שיח כפול

משה מזרחי:  כשאנחנו דיברנו, ומה שאני שומע ממך, אנחנו ביקשנו להחריג סיטואציה או לאפשר לרגולטור לבחון סיטואציה שחברת תשלומים שאינה נותנת אשראי, היא לא עוסקת במתן אשראי, היא עוסקת בהעברות כספים, במתן תשלומים, בכרטיס וכן הלאה

משה מזרחי:  האם חברה כזאת, מהצד שלכם, יכולה להשקיע את הכספים בפיקדונות, אצל בנקים, אצל מוסדים? אני אפילו לא הולך לאלטרנטיבה שהוצעה כאן

משה מזרחי:  משהו מאוד קונסרבטיבי ולגלגל את ההטבה הזאת ללקוחות?     

טידה שמיר: מי אמר שהחוק עושה את זה?     

משה מזרחי: אז אני מבקש אדוני יושב הראש, לקרוא בדיוק את הסעיף הזה, חברת תשלומים לא תיתן ללקוחות ריבית על יתרת זכות בחשבון תשלום או כל הטבה אחרת הנגזרת ממשך תקופת קיומה של יתרת זכות בחשבון התשלום

משה מזרחי:  לא עולה מהסעיף הזה שאני, כחברת תשלומים, אני לא מעוניין כרגע להתעסק בנושא הלוואות, לא מעוניין בניהול הסיכונים שלי, באג'נדה שלי

משה מזרחי:       האם ניתן להבין מהדברים האלה שחברת תשלומים שאינה עוסקת או לא מחזיקה בהלוואות ללקוחותיה, כן יכולה לעשות את זה? ולכן האם חברת תשלומים שאינה עוסקת במתן אשראי לא תיתן? האם ניסוח כזה יהיה מקובל על בנק ישראל? אם כן אני חושב שזו איזושהי עליית מדרגה לקראת מה שחברי פה שטרום ציין

משה מזרחי:  ואני חושב שאלו שני דיונים נפרדים, חברה שהיא גם עושה אשראי וגם עושה פיקדונות לבין חברת תשלומים שעושה רק פיקדונות

משה מזרחי:       אני מזכיר, אנחנו בסביבת ריבית חיובית, אף אחד לא יודע כמה זמן זה יימשך, יכול להיות שנתיים יכול להיות גם 10 שנים

משה מזרחי:  ואני חושב שאנחנו נפספס פה, באמת נפספס בו הזדמנות, החוק הזה אני מכיר אותו כבר חמש שנים, נפספס פה הזדמנות לפתוח איזשהו צוהר להתחרות בסגמנט מסוים או לאפשר לציבור להנות מסגמנט מסוים

רועי פולקמן: רק משפט אחד, הלוואי שיהיו הרבה ועדות שמתנהלות ברוח הזאת, אז שנמשיך ככה

רועי פולקמן:  יש פה הרבה אנשים חכמים וגם, באמת, טידה היא מנוסה מאוד בדברים האלה

רועי פולקמן:  אני חושב שצריך לדרוש לא מה אנחנו חושבים על תחרות רק בזה

רועי פולקמן:  צריך למצוא פה איזשהו פתרון שאני חושב שבנק ישראל ואגף תקציבים צריכים למצוא אותו, שיש פה את האיזון

רועי פולקמן:       יכול להיות שדרך אגב, גם חברה או חברות שכן יש להן פעילות של אשראי אבל יש כאן הפרדה, בוודאי שמהכספים האלו לא יינתנו הלוואות

רועי פולקמן:  צריכה להיות כאן איזושהי הפרדה, כמו שנאמר כאן, אפשר לגלגל חלק מהתועלת בארנקים אלקטרונים וטידה, את ציינת קודם שנעשה כאן איחוד בין הנושא של ארנקים אלקטרונים לבין PSD

רועי פולקמן:  אז בואו תמצאו מה כן? אני בטוח שאפשר למצוא משהו שיכול לאפשר לא להפוך את זה למתן הלוואות, על בסיס זה, לא להפוך את זה לבנק, ועדיין לאפשר, לתת איזושהי, אני חושב שלובי 99 קראו לזה מודל עסקי, שבו אתה רוצה לתת משהו ללקוח שמחזיק

טידה שמיר: אז אדוני, אני אומרת שוב, האיסורים האלה קיימים היום ב-PSD, וההצעות האלה של מודל עסקי שאפשר לשתף את הלקוחות ברווח, נבחנים גם שם, וגם אנחנו נבחן

טידה שמיר:  אבל כל עוד אין הסדר לזה, אני חושבת שחשוב לקדם את התחרות שעליה אין עוררין, בזהירות, להתחיל עם זה בזהירות, בהחלט צריך לבחון את זה, זה נבחן גם בעולם

קריאה: אז בואו נעשה צעד ראשון שאת סומכת עליו

אוהד טל: כן שניה, בעצם ביקשת כבר הרבה זמן

ענת סביצקי ביינהורן: אני רוצה להגיד משהו הרבה פחות קונטרוברסלי, לשמירת כספים שהתקבלו מלקוחותיה אצל גוף מנהל, בהגדרה של גוף מנהל, לא מופיעות חברות כרטיסי האשראי שהן גוף מפוקח יציבותית, רציני, ואולי כדאי להוסיף אותו וזה יכול להיות פתרון

טידה שמיר: אבל הם לא מחזיקי פיקדונות

ענת סביצקי ביינהורן: לכן אמרתי שזה פחות קונטרוברסלי

ענת סביצקי ביינהורן:  בגוף המנהל בהגדרות של גוף מנהל אין חברות כרטיסי אשראי

ענת סביצקי ביינהורן:  פינטקים לא יכולים להחזיק את הכספים אצלנו

ענת סביצקי ביינהורן:  אבל יש פה גופים פיננסים וכו', אז למה שלא יהיו חברות כרטיסי אשראי?     

אוהד טל: אוקיי, כן בבקשה

אמיר אוחנה: אמיר ונג גמא

אמיר אוחנה:  יש כאן מצב עולם שלפי החוק הוא נקבע שהכסף יהיה שמור בחשבון נפרד, נזיל, ובמצב העולם כרגע שם יוצא כסף, יש ריבית שמתקבלת על הכסף הזה

אמיר אוחנה:  אז לקבוע בחוק איזשהו תיאום שאומר לא תחלקו את זה

אמיר אוחנה:  אפשר אולי להגביל כמה אפשר לתת, אני בטוח שרשות ניירות ערך תעשה את זה בחוכמה כך שלא יסחבו סתם הבטחות ללקוחות, אבל להכריח את החברות לשמור את זה? וכמו שאמר מר פולקמן, אני חושב שלא צריך לשנות אם במקביל, החברה הזאת, מכסף אחר, מכספים שלה, נותנת אשראי, זה לא משנה

אמיר אוחנה:  בסוף יש שם כסף, הוא מצטבר, למה לא לעשות שום דבר?     

טידה שמיר: כי המטרה היא שלא יצטבר שם הכסף

אמיר אוחנה: אבל הוא שם, הוא מצטבר

אמיר אוחנה:  מה נעשה עכשיו? נשמור אותו בכוח אצל חברת התשלומים?     

טידה שמיר: מנסים לעודד את זה כן, בשביל שוק התשלומים, בשביל שייעשה בזה שימוש, לא לשמירת הכסף, לא זאת המטרה, ולכן האיסור הזה

אוהד טל: שוב פעם אנחנו נכנסים לעניין של המטרה ואני לא מוכן לקבל את הדבר הזה, כי הגדרת המטרה, מי מחליט? בשם מי את מדברת שאת מחליטה שזו המטרה? את זה אני לא מצליח להבין

טידה שמיר: קיבלתי

אוהד טל: אז אני אשמח לתשובה עניינית לשאלה שלו

אוהד טל:  בואו נחליט שאנחנו עושים את זה עם איזושהי מגבלה מסוימת

טידה שמיר: זה לא עניין של מגבלה, זה עניין של אם רוצים לפרום את העיקרון של גוף שעסק בקבלת פיקדונות מצד אחד, מחזיק לאורך זמן כספי לקוחות ועוסק בפעילויות שהוא עוסק מהצד השני, אם רוצים לפרום את העיקרון הזה, בסדר, אני לא יודעת, אני קודם עסוקה בעיקרון, אחר כך איך נוגסים בו

אוהד טל: טוב, כן בבקשה אדוני

אנדרו אביר: אני רק רוצה להגיד, שני דברים

אנדרו אביר:  קודם כל השמירה על הכספים לפי התנאים זה רק מתחת ל-10 מיליארד שקלים?     

אמיר אוחנה: אפשר לקבל אישור לביטוח במקום

קריאה: ביטוח ערבות

אנדרו אביר: אני חושב שצריך למצוא איזשהו פתרון ויש שני דרכים לעשות את זה

אנדרו אביר:  א' אם כל הכספים הם בעצם שמורים ובתוך החוק זה יהיה מאוד ברור

אנדרו אביר:  דבר שני, זה שאמרו שאי אפשר לחלק את הרווחים ללקוחות, אפשר לחלק את הרווחים של החברה ללקוחות, אין משהו שמונע את זה

אנדרו אביר:  אתה יכול להוריד עמלות, אין שום בעיה

קריאה: זה לא אותו דבר

אנדרו אביר: מה זה לא אותו דבר?     

אוהד טל: או כל הטבה אחרת, זה רשום באופן ברור

קריאה: כל הטבה תלוית זמן

רוני בקמן: מה שאמר המשנה לנגיד הוא צודק, אין בעיה להוריד את העמלות, זה באמת לא מה שהאיסור קובע, האיסור קובע הטבה שתלויה בזמן

רוני בקמן:  כלומר, ריבית או הטבה אחרת שתלויה בזמן

רוני בקמן:  באמת חברת התשלומים תוכל להחליט שבמקום לגבות 15 שקלים על העברה בינלאומית היא תגבה 5 שקלים ואת ההפרש בעצם זו ההטבה שהיא תיתן ללקוח

אוהד טל: טוב, אוקיי בסדר, כן בבקשה

אילנית מדמוני: שתי נקודות אחרונות

אילנית מדמוני:  חשוב מאוד להדגיש שבאירופה אין מתן ריבית, וזה לא סתם, ממש לא סתם

אילנית מדמוני:  וזה גם מוחזק בחשבון ייעודי וכמו שאמר המשנה לנגיד, מתחת ל-10 מיליארד אפשר אמנם לא לתת אשראי, אבל אפשר לתת בזה משכורות, לרכוש בזה בניינים, ציוד

אילנית מדמוני:       עכשיו, הביטוח הוא לא חלופה לא טובה, אבל צריך לזכור שבסוף ככל שהכסף מתרחק, ככל שהכסף מתערבב עלול להיות פה סיכון של פחד המוני, שיבינו שאולי, הרי זה בדיוק מה שקרה ב-SVB, שחששו שהם לא ישלמו את הריבית למרות שהם השקיעו סולידית, רצו על אותו בנק ואז נהיה חשש והיסטריה שה-federal reserve נאלץ לבוא ולהצהיר על הגנה מעבר לביטוח פיקדונות

אילנית מדמוני:       עכשיו, לא בכדי דיברנו על רגולציה מקלה

אילנית מדמוני:  רגולציה של פיקדונות יש בתוכה עוד רכיבים צרכניים

אילנית מדמוני:  אנחנו מנסים לאפשר לגופים להתחיל לצמוח פה, בואו תעבדו בעולמות התשלומים כי בעולמות התשלומים אתה מתחיל להכיר את הלקוח, אתה מכיר את הפעילות שלו, אתה עובד איתו

אילנית מדמוני:  ולאט לאט וגם מה שראינו שקרה באירופה, עם גופים שהתחילו בעולם התשלומים עם רגולציה מקלה, ולא רגולטור מקל, רגולציה מקלה, באו וגדלו וצמחו ואז ביקשו לקבל רישיון של בנק והתחילו לתת פיקדונות

אילנית מדמוני:       ונקודה אחרונה, יש גם את האפשרות, הזכרתם פה Apple pay, אף אחד לא מונע מלעשות שיתופי פעולה עם גופים פיננסים שיש להם רגולציה צרכנית ורגולציה של ניהול סיכונים, סיכוני שוק, סיכוני נזילות, לבוא ולעשות שיתופי פעולה

אילנית מדמוני:  ראינו, גם ידידי משה קאשי דיבר על זה ביום שלישי, אנחנו רואים את שיתופי הפעולה בעולם

אילנית מדמוני:  אין לנו רצון למנוע את ההתרחבות של פעילות 

אילנית מדמוני: התרחבות של פעילות יכולה להיות או דרך שיתופי פעולה, או דרך להיות רישיון של בנק ובתחילת הדרך הרישיון הוא גם כן עם רגולציה רגילה אבל שהיא תואמת לפעילות בנקאית

אוהד טל: אני חייב לומר שעכשיו שמעתי טיעונים יותר משמעותיים

אוהד טל:  אני אשמח, גם מבין הצד הזה של השולחן, מי שחושב שהוא יכול לתת את התשובות הטובות ביותר למה ששמענו עכשיו, כי עלו פה טענות טובות

משה שמיר: כדי לקחת את הכסף ולקנות בניינים או נכסים אחרים, צריך ערבות בנקאית או ביטוח, וזה מבטיח את הכסף

משה שמיר:  זאת אומרת יש ערבות בנקאית לטובת הכסף

משה שמיר:  עכשיו, אם בנק מוכן לתת ערבות בנקאית למשהו שהולך וקונה, לא יודע, בניין, אז זו בעיה של הבנק

משה שמיר:  הכסף של הלקוח מובטח

משה שמיר:  וזה רק בתנאי שרשות ניירות ערך מאשרת

משה שמיר:  לפי דעתי, רשות ניירות ערך לא תאשר כחברה לקחת את הכסף של הלקוחות ובתוכנית העסקית הוא יגיד אני הולך לקנות בניינים

דרור שטרום: אני חושב שבאמת מתנהל כאן שיח שהוא טיפה בשני רחובות מקבילים אנחנו מדברים על חברת תשלומים שמבצעת תשלומים שוטפים ובגררה לזה יכולים להיווצר אצלה סכומים

דרור שטרום:  לא מדובר על זה שמישהו לוקחת 200,000 שקלים ואומר אני סוגר את זה בפיקדון בחברת התשלומים

דרור שטרום:  ולכן, כל הגבלה כמותית סבירה שתבוא ותגיד שאפשר לקבל ריבית על סכום של עד 50,000 שקלים, היא במילא פותרת את כל ה-SVP שבכלל לדעתי לא רלוונטית בכלל, לא רוצה להעליב אף אחד, עוד פעם זה יחס הרזרבה הזה, זה היכולת למנף את הכסף

דרור שטרום:  אבל אני לא רוצה להיגרר לוויכוח הזה

דרור שטרום:  כל הגבלה כמותית סבירה שאפשר להגיע אליה, מונעת ומסלקת הצידה את כל החששות האלה, ומצד שני, כמו שאמרת, נותנת אפשרות לאותה חברת תשלומים להיטיב עם הלקוח בחלק מהתועלת שהיא עושה עם הכסף

משה מזרחי: אני רק רוצה להוסיף בדיוק על השיח הזה, חשוב להבין שוב פעם, אנחנו לא מדברים על מתן אשראי, ואני מנסה פשוט להבין בצורה מאוד פשוטה

משה מזרחי:  חברת תשלומים שאינה עוסקת במתן אשראי, הרעיון שהוצע כאן עם המגבלות הללו שהרשות הנכבדת, אני בוודאי סמוך ובטוח שהיא תדע לעבוד גם עם בנק ישראל, לייצר אולי עוד סט של מגבלות, אבל שאלה מאוד פשוטה, הסעיף הזה אוסר גם על חברה שהיא חברת תשלומים שרוצה לתת אשראי ופיקדון, וגם על חברת תשלומים שהיא רוצה ללתת אגב שירותי התשלום פיקדון

משה מזרחי:       אם אין בעיה עקרונית עם הסעיף הזה, אני מציע לרכך את הסעיף הזה, ואני חושב שזאת תהיה התקדמות מאוד גדולה בהבנה שלנו של החוק, אין פה פגיעה ב- - - פיננסים, אין פה סיכון יוצא דופן, אנחנו מקבלים כספי לקוחות, חלקם העבירו את מלוא הסכום, חלקם יעבירו אותו בעוד שבועיים או שלושה, במהלך הזמן הזה אותה אוכלוסייה יכולה להנות מהריבית, ואנחנו מתחייבים לא לתת הלוואות, נקודה

משה מזרחי:  השאלה אם זה מקובל עליכם?     

טידה שמיר: היו"ר העמיד אותי כמה פעמים על טעותי שאת המטרה קובעים בחדר הזה וזה נכון, אבל אני יכולה להעיד כשעבדנו על הצעת החוק, שהתרכזנו בצד של התשלומים

טידה שמיר:  אם רוצים לעשות עבודה על הצד של הפיקדונות, יש מקום לעשות את זה

טידה שמיר:  הצעת החוק, לא המטרה, כפי שעבדנו עליה, עסקה בפן של התשלומים, לא בשלב הזה לא עסקו בצד של הסיכונים שיש בפיקדונות והדרכים להבטיח את הפיקדונות

משה מזרחי: אם ככה, אם ניתן לייצר איזשהו חלון במסגרת הסעיף הזה, שהרשות ביחד עם המפוקחים עליה וביחד עם בנק ישראל, לתת את שיקול הדעת לרשות הנכבדת ביחד עם בנק ישראל לדון בזה, אחרת אנחנו לא עשינו שום דבר

אוהד טל: טוב, מה שאני מציע כדי לקדם את העניין

אוהד טל:  עכשיו השעה כמעט 15:30, אנחנו נצא להפסקה של שעה, אנחנו נחזור לכאן בשעה 16:30, אני מתנצל, אנחנו בתקופת דיונים ארוכה, וכמה שצריך אנחנו כאן

אוהד טל:  בשעה 16:30 אנחנו נתכנס שוב

אוהד טל:  בזמן הזה, בנק ישראל, אתם מוזמנים אליי למשרד בלשכה שלי, אנחנו נשב, אנחנו ננסה להגיע להבנות בעניין הזה

אוהד טל:  אני אומר לכם, הסעיף כמו שהוא כרגע לא יישאר, אני רוצה להגיע להבנות, ושייקחו את כל הדברים בצורה מאוזנת, אבל אנחנו נעשה את זה בחדר יותר קטן

אוהד טל:  תודה רבה, ב-16:30 נחזור שוב

אוהד טל: אנחנו נתקדם כרגע לסעיף 76, ונמשיך את הדיון אחר כך בסוגיה הקודמת

אורית שרייבר: תיקון חוק הגנת הצרכן סעיף 76

איתי עצמון: 	 הסבר בבקשה

אורית שרייבר: סעיף 39 לחוק הגנת הצרכן בנוסחו כיום קובע כבר רשימה של מספר גופים שהם גופים מפוקחים שהם מוחרגים מתכולת החוק

אורית שרייבר:  הגופים האלה הם בנקים, מבטחים, נותנים שירותים פיננסים ונותני שירותי תשלום

אורית שרייבר:  יש שני קשיים בנוסח של הסעיף בנוסחו היום

אורית שרייבר:  הראשון זה שקשה להצדיק למה דווקא הגופים האלו שמנויים בסעיף, למה דווקא הם הגופים שנבחרו להיות מוחרגים מחוק הגנת הצרכן ולא גופים אחרים בעלי מאפיינים דומים?      והדבר השני שקשה להצדיק היום בנוסח של החוק זה שהפטור אינו מוגבל דווקא על הפעילות המוסדרת והמפוקחת

אורית שרייבר:  אם ניקח את הנושא שאנחנו עוסקים בו בוועדה, נותן שירותי תשלום שמעתה ואילך יהיו כאלה שיהיו בעלי רישיון ויהיו כאלה שאינם בעלי רישיון, אז ההחרגה והפטור בסעיף אינם מגבילים אותו רק למי שהוא בעל ניסיון ושהוא מפוקח, אלא גם מי שפטור מכוח החוק ונותן שירותים כאלה הוא יהיה פטור מחוק הגנת הצרכן

אורית שרייבר:       משתי הסיבות האלה אנחנו מבקשים להחליף את סעיף 39 לחוק ולקבוע רשימה חדשה של גופים, כשהגופים מחולקים כאן בעצם לשתי קטגוריות

אורית שרייבר:  סעיף קטן א' מתייחס לגופים שיש להם ייחודיות עיסוק, אלו גופים שבעצם כל הפעילות שלהם יכולה להיות פטורה ומוחרגת מחוק הגנת הצרכן, כיוון שזו הפעילות היחידה שהם עושים, וכל הפעילות שלהם היא פעילות שמפוקחת על ידי רגולטור פיננסי

אורית שרייבר:       והסוג השני של התאגידים, סעיף קטן ב', עוסק בגופים שאין להם ייחודיות עיסוק ולכן הם רשאים לעסוק בעיסוקים נוספים מעבר לעיסוקים שהם תחת פיקוח ורישיון ולכן הדיוק שאנחנו מבקשים לעשות כאן, הוא שהם יוחרגו מחוק הגנת הצרכן רק כשהם פועלים בפעילותם המפוקחת תחת הרישיון, תחת הבחינה של הרגולטור הפיננסי שבוחן אותם, כשהרציונל לכל התיקון בסעיף הזה זה שמדובר בגופים שיש עליהם כבר הגנות צרכניות שנקבעו בחוקים הפיננסים של הרגולטורים השונים, אלה חובות שנבחנות ונבדקות על ידי הרגולטור, ויש גם אכיפה בתחומים האלה, בין אם זה עיצומים כספיים, רשות ניירות ערך גם אכיפה מנהלית, ולכן לעמדתנו צריך להרחיק את הגופים האלו מחוק הגנת הצרכן

איתי עצמון: האם התיקון הזה מתחייב מהצעת החוק שמונחת כרגע על השולחן?     

אורית שרייבר: אז אני אומר שבחלקו הוא מתחייב, כלומר יש כאן תיקונים שחייבים לעשות בגלל הצעת החוק, אחד זה היחס לסולקים כיוון שההגדרה שלהם משתנה

איתי עצמון: שינינו את המינוחים, כן

אורית שרייבר: והתיקון השני שצריך לעשות זה לגבי נותן שירותי תשלום

טידה שמיר: לא צריך, סליחה

טידה שמיר:  בגלל שההגדרה של תאגיד בנקאי מפנה לחוק בנקאות שירות ללקוח ושם תיקנו כבר בחוק הבנקאות שירות ללקוח את ההגדרה

אורית שרייבר: מצוין, תודה על הדיוק

אורית שרייבר:  אבל התיקון שצריך לעשות כאן זה לגבי נותן שירות תשלום, שהיום זה כהגדרתו בחוק שירותי תשלום, כשחוק הגנת הצרכן הכניס את נותן שירותי תשלום, לא היו כאלה שהיו בעלי רישיון וכאלה שאינם בעלי רישיון, עכשיו אחרי שיאושר החוק יהיו כאלו שיפעלו תחת רישיון ויהיו כאלה שיפעלו בפטור מרישיון, ולכן חשוב להחיל את הפטור הזה רק לגופים שיש עליהם רגולטור שבאמת בוחן את הפעולות שלהם ולא את הגופים שפועלים בפטור מרישיון שגם יהיו מוחרגים מחוק הגנת הצרכן וגם לא יהיה רגולטור אחר שהוא יפקח עליו

אורית שרייבר:  זה התיקון שהוא מחויב

אורית שרייבר:       זאת הייתה כבר הזדמנות לעשות איזשהו יישור קו בסעיף הזה, שאני חושבת, שכל מי שקורא אותו יכול להבין שלא כל כך ברור למה הגופים שנמצאים בו נמצאים בו, והאחרים לא נמצאים בו, כששוב, מבחינתנו הרציונל שכורך את כל הגופים האלה ביחד זה שהם גופים שהם מפוקחים תחת רגולטור פיננסי

אורית שרייבר:  שבחוקים שמסדירים את הפעילות שלהם יש הגנות צרכניות ושהרגולטור אוכף אותם גם

איתי עצמון: אבל זה לא תנאי, בעצם, לסייג מהתכולה

איתי עצמון:  כלומר, לא כתוב כאן שבהכרח יש הוראות צרכניות לגבי הגופים האלה

אורית שרייבר: נכון ,אבל זה בהחלט הרציונל

אורית שרייבר:  גם כשנפגשנו עם רשות הגנת הצרכן ובחנו איזה גופים ראוי לכלול ברשימה הזו, אז זה מה שהנחה אותנו, זה מה שבדקנו, ורק הגופים האלה הם אלו שנכללים כאן בפנים

אלון שוסטר: אני לא בטוח שאני הבנתי עד הסוף, אני חושב שלא צריך בהזדמנות זו שהרצל חי, נולד, מת, לעשות את כל המהלך הזה

אלון שוסטר:  אני לא כל כך מבין את הרעיון להרחיב עוד את ההחרגה של מוסדות פיננסים שהם יוצאים מהחוק להגנת הצרכן

אלון שוסטר:  זה שיש להם רגולטור ייעודי טוב, אבל מה רע שתהיה המעטפת הזאת? את זה לא כל כך הבנתי, וככלל, בתור מי שאינו מתלהב מכל הפטנט הזה הישראלי המקורי הזה של חוק ההסדרים, כולנו הרי בלחץ ובתזזית ואלו נושאים כבדי משקל מאוד

אוהד טל: מישהו פה הרגיש לחץ בשבוע האחרון?     

אלון שוסטר: פה בניחותא, מה פתאום, הכל טוב

אלון שוסטר:  ענייניות הדיון קיימת אבל ברור שיש פה מקום לשיח ציבורי מקיף, אז אולי או שלא הבנתי עכשיו את ההסבר?     

אורית שרייבר: הבנת, אני גם יכולה להסביר שוב, אני יכולה להגיד קודם כל אנחנו נמצאים באמת בחוק ההסדרים, ואנחנו מעבירים פה חוק מאוד גדול אז אני לא בטוחה שדווקא הסעיף הזה זה הסעיף שמפריע להסדרים

אורית שרייבר:  אני כן יכולה להגיד שהחשיבות שאנחנו רואים בתיקון הסעיף הזה הוא קודם כל לא לייצר אפליה בין גופים פיננסים שיש להם פעילות שהיא לא שונה בהרבה מבחינת ההגנות שהחוקים שלהם מסדירים אותם קובעים לעומת הגופים שמנינו כאן ברשימה

אלון שוסטר: שניה, זה מצב קיים, נכון? האפליה הזאת קיימת, מה שאת קוראת אפליה

אורית שרייבר: כן סעיף 39 היום קובע בסך הכל ארבעה גופים כמו שאמרתי מקודם - - -     

אלון שוסטר: ומה הרציונל? תנסי להיכנס לנשמתו?     

אורית שרייבר: באמת התקשינו להבין מדוע גופים מסוימים בפנים וגופים מסוימים לא

אורית שרייבר:  אני יכולה להעיד רק על עצמי שכשהעברנו לפני שנה וחצי בערך את חוק שירות מידע פיננסי לא חשבנו על זה

אורית שרייבר:  אני מודה, פשוט לא חשבנו על זה, זה לא היה במודעות שלנו, ולכן נותני שירות מידע פיננסי לא נמצאים ברשימה

אלון שוסטר: בסדר, אז אם אני מבין נכון, שני הערכים שמתמודדים כאן הם השוויון בין גופים שונים לבין, אני יודע מה, חוק יסוד כבוד האדם ורכושו, אני יודע

אורית שרייבר: וחירותו

אלון שוסטר: לא, הרכוש שלו

אורית שרייבר: הקניין

אלון שוסטר: הקניין, הקניין

אלון שוסטר:  בסדר, אנחנו אנשים ממבוגרים, ברגע שעושים תיקון, זה שזו הזדמנות, זו הזדמנות טכנית זו הזדמנות 

אלון שוסטר: השאלה אם בהזדמנות הזו האם להרחיב, ובמובן הזה לפגוע במעטפת שאמורה לשמור על הצרכן? או לתת עדיפות להשוואה בין הגופים השונים? אני מבין את הרציונל? האינסטינקט שלי אומר לשמור על הצרכן אם זה עומד במבחן החוק

אורית שרייבר: בוודאי, וזה כמובן המטרה שלנו כרגולטור

אורית שרייבר:  אם היינו חושבים שזה פוגע בהגנות על הצרכן אז בכלל לא היינו מביאים את ההצעה הזאת ובכלל היינו מבטלים את הפטור, זה לא מה שאנחנו חושבים

אורית שרייבר:  אנחנו מביאים לכאן רק גופים אחרי שבחנו ובדקנו שהגופים האלה הם גופים תחת רישיון של רגולטורים פיננסים שמסתכלים בזכוכית מגדלת על הפעילות שלהם, שיש הוראות צרכניות שקבועות בחוקים שלהם כמו למשל, גילוי ללקוח, איזה פרטים צריכים להיכלל בדיווחים ללקוח? מה מותר ואסור לכלול בפרסומים ללקוח? מה ההסכם עם הלקוח צריך לכלול? האם בכלל צריך להיות הסכם? מה מידת ההסכמות שצריך לקבל מלקוח? ואיך מקבלים את ההסכמות מהלקוח?     

אלון שוסטר: בעצם מה שאת אומרת זה שמהותית, הדרישות, ההגנות, שמקבל הצרכן בחוק הגנת הצרכן נמצאות תחת מעטפת הרגולטור הרלוונטי?     

אורית שרייבר: נכון

אלון שוסטר: כי הם אנשים טובים ? או כי זה כתוב שם?     

אורית שרייבר: זה כתוב במפורש בחוקים

אורית שרייבר:  בחוקים, בהוראות, בתקנות וחוץ מזה כן הם גם אנשים טובים, משתדלים

איילת שמעון: אני אשמח גם להוסיף, איילת שמעון רשות שוק ההון

איילת שמעון:  אני אוסיף על מה שאורית אמרה

איילת שמעון:  לא רק שאנחנו חושבים שהמסגרת הצרכנית היא לאור חוק הצרכן

איילת שמעון:  אנחנו חושבים שהמסגרת הצרכנית הטובה היא החוקים הספציפיים הנקודתיים שנכתבו לצורך הפיקוח על הגופים האלה

איילת שמעון:       כמו שאורית אמרה, ההוראות הצרכניות, הרבה מהן מופיעות בחוק עצמן, חלקן נמצאות בהוראות מאסדר, וכשאמרת שאולי זה גופים חדשים אז חשוב לי להגיד, סתם לתת דוגמה, אורית אמרה את זה, אחנו רואים את זה כחסר, אין לנו ההסבר למה חלק מהגופים, לגבי חלקם לפחות, נמצאים ברשימה וחלקם לא? יש לנו גופים שיש עליהם הסדרה מאוד מאוד דומה, שאחד נמצא ברשימה ואחד לא נמצא ברשימה ולכן הזדמנות זו הזדמנות, אנחנו בטוחים מה אנחנו אומרים אבל אנחנו חושבים שזה תיקון מאוד מאוד חשוב שיגן על הצרכן וייתן פיקוח מתאים ונכון שמיועד ספציפית לגופים האלה

אלון שוסטר: נרשם

אלון שוסטר:  הפרוטוקול הוא חלק מההחלטה

תום יערי: תום יערי, רשות התחרות, אני גם אשמח

אוהד טל: בטח, בבקשה

תום יערי: רק להוסיף שאמרת שזה שיקול בין השוויון

תום יערי:  תום יערי רשות התחרות

תום יערי:  חבר הכנסת הציג את זה כבין השוויון לבין טובת הלקוחות

תום יערי:  אני רק רוצה כמובן להזכיר שלהקל את הנטל על החוץ בנקאי ועל הגופים האלה כדי שיהיה להם מגרש שווה מול הבנקים ולא יהיה לה נטל רגולטורי עודף, זו טובת הצרכן כמובן, וזה לא שאנחנו מקריבים את הצרכן, אלא מנסים לתת לו

אלון שוסטר: ההתנגשות הרצינית היא בין דברים טובים חיוניים, לא בין הטוב והרע, זה קל

אורית שרייבר: נאמר גם כמובן שרשות הגנת הצרכן, כל התיקון הזה נעשה גם בשיתוף איתה כשהיא כמובן גם אמונה על החוק שלה

אוהד טל: עכשיו תקראו את הסעיף

איתי עצמון: אני רוצה להתייחס לדברים גם בהמשך למה שאמר כאן חבר הכנסת אלון שוסטר ולהגיד שני דברים, ואני מפריד כרגע בין העמדה העקרונית ביחס לתיקון לבין ההליך שבו אנחנו נמצאים

איתי עצמון:  הנושא הזה של שינוי סדרי עולם בהחרגות מחוק הגנת הצרכן, הוא לא נושא שמתחייב כרגע מהצעת חוק שמונחת על שולחן הוועדה

איתי עצמון:  הוא לא

איתי עצמון:  בוא נגיד שגם בהליך אחר אפשר היה גם לפצל אות ולדון בו בנפרד

איתי עצמון:       בלוחות הזמנים הדוחקים האלה, אני חושב שההחרגות האלה כן טעונות דיון ציבורי, בחינה מעמיקה, בדיקה של ההוראות הצרכניות השונות על גופים רבים שמנויים פה, אני לא יודע, לא בדקתי את כל הרגולציה שחלה עליהם, אינני יודע מה המתאם בין הרגולציה הזו לבין חוק הגנת הצרכן

איתי עצמון:  יש הרבה הוראות בחוק הגנת הצרכן, חלקן רלוונטיות, חלקן לא

איתי עצמון:       אני רוצה להגיד לכם עוד משהו עכשיו בלי קשר להליך, כיועץ משפטי של ועדת הכלכלה, שמלווה את הפעילות הענפה של הוועדה במגוון רחב של ענפים במשק הישראלי

איתי עצמון:  יש לנו עוד כמה וכמה ענפים שהטיעון של רגולטור ייעודי הוא רלוונטי אליהם במדויק

איתי עצמון:  רשות המים, רשות החשמל, יש לנו אמות מידה צרכניות בנושא הגז, עוד מעט יהיו אמות מידה בנושא הגז הטבעי, זה נידון כרגע במקביל בוועדת הכלכלה כחלק מחוק ההסדרים

איתי עצמון:  בנושא של יבוא רכב, שיווק רכב, יש הוראות צרכניות מובהקות בחוק רישוי שירותים ומקצועות בענף הרכב שמשרד התחבורה מפקח עליהן

איתי עצמון:  בכל התחומים האלה יש סטים נרחבים של אמות מידה צרכניות מפורטות, ורגולטורים שמפקחים על ההוראות האלה

איתי עצמון:       לפי הטיעון שאתם הצגתם כאן, בהחלט ניתן להחריג גם אותם

איתי עצמון:  בעצם כל רגולטור עכשיו יקבע לו את סט ההוראות שלו, אין גוף אחד שיראה בעצם תמונה כוללת של ההגנות הצרכניות שראוי לתת לצרכנים, ואני אגיד עוד משהו גם מניסיוני בוועדת הכלכלה, אנחנו ראינו לאורך השנים לא מעט תלונות מהציבור בדיוק לגבי ההתנהלות של הגופים הפיננסים כלפי הצרכנים שלהם

איתי עצמון:  ואני אזכיר כל מיני נקודות שאולי ייראו איזוטריות, אבל אני לא חושב שמישהו שנתקל למשל, בגוף פיננסי שלא עונה לו לטלפון או שלא משיב בזמן לפנייה, כעניין פעוט, והוראות חוק הגנת הצרכן שחלקן באמת בנויות כסעיפים מאוד פרטניים שנוספו לאורך השנים, נכון גם לפי התחומים וגם לפי פניות שהגיעו וגם לפי נושאים שהועלו על סדר היום הציבורי ואושרו הרבה פעמים בהצעות חוק פרטיות פה בכנסת, הן כן יוצרות איזושהי מעטפת רחבה של הגנה על הצרכן שראוי לבחון בכובד ראש אם כרגע עכשיו, בחוק ההסדרים, בסד הזמנים שבו אנחנו נתונים, בחוק מאוד חשוב ומשמעותי שמטרתו פתיחת שוק התשלומים לתחרות, אנחנו עכשיו נשנה סדרי עולם שקבועים בחוק הגנת הצרכן מזה שנים רבות, ונקבע עוד ועוד החרגות?      אני חושב שבמצב הדברים הזה אני כן ממליץ לוועדה לעשות את שינויי הנוסח המינימליים הנדרשים ככל שמתחייב מהתיקון הרחב והגדול שנמצא כאן בפנינו, ולאפשר בכל זאת דיון מעמיק ציבורי פה בכנסת בהשתתפות של חברי הכנסת ושל ארגונים מהחברה האזרחית וארגוני צרכנים בשינוי הזה שהוא בעיני לא שינוי פעוט, והוא לא שינוי צד

איתי עצמון:  אני מבין את מה שאתן אומרות והטענות בהחלט שובות לב, ויכול להיות שהן גם מוצדקות אבל אני חושב שזו איננה השעה כרגע לשלב את התיקון הזה

אלון שוסטר: אני מבין שהחוק עצמו הוא תקין, התיקון פה הוא במקום וזה באמת נושא צידי של הזדמנות

אוהד טל: נכון, זה לא הנושא שהחוק עוסק בו, זה כאילו על הדרך

אלון שוסטר: על הדרך, אז אני מציע להיענות להצעה

אוהד טל: טוב

אלון שוסטר: אמנם מה אמרנו ה? היועץ המשפטי הוא יועץ, חייבים להגיד הוא רק יועץ, אבל לפעמים יש לו עצות טובות

אוהד טל: חד משמעית, הייעוץ המשפטי בכנסת הוא בהחלט ייעוץ משפטי שמתנהג באופן שתיארת, הוא מייעץ משפטית, והלוואי שהייעוץ המשפטי לממשלה היה דומה להתנהלות של הייעוץ המשפטי לכנסת, אני חושב שהיינו במקום אחר לחלוטין גם בהקשרים האלו

אוהד טל:  אבל כן, זה לא נושא הדיון שלנו היום

אורית שרייבר: אני אשמח רק ברשותך, אפשר?      

אוהד טל: כן

אורית שרייבר: ההבדל, אני חושבת, בין רשויות פיננסיות, לבין רשויות אחרות, אולי גז וחשמל, זה שלפחות רשות ניירות ערך, כל המנדט שלה זה הגנה על עניינו של המשקיע

אורית שרייבר:  כלומר, זה מה שאנחנו צריכים לעשות אנחנו לא בוחנים דברים אחרים שהם מחוץ לזה

אורית שרייבר:  לכל אחת יש לה את התפקידים שלה, זה המנדט שלנו שגם הוא קבוע בחוק

אוהד טל: כן, בבקשה

עודד אופק: עורך דין עודד אופק איגוד בתי ההשקעות

עודד אופק:  אני רק רוצה לומר, קודם כל החוק הזה כולו, חלקנו אפילו לא יכולים להיות בכל חלקי הדיונים ושעות הדיונים

עודד אופק:      כבוד יושב הראש, אנחנו ימים שלמים כאן בדיונים לגבי החוק הזה ולגבי המעמסה הרגולטורית שיש על הגופים השונים

עודד אופק:  מבקשים להתייחס לזה כאילו זה נטע זר בתוך החוק

עודד אופק:  אני לא חושב שצריך לראות את זה ככה, צריך לראות את זה כחלק מהמכלול כולו, בסדר? אם אנחנו אומרים באים ואומרים יש כל הזמן מעמסה רגולטורית ויש עוד רגולטור שמפקח וכיוצא בזה, גם צריך במקום מסוים להקל, אוקיי? להקל על העומס שיש על כל הגופים, שהיא מייצגת בתי השקעות אנחנו מדברים על גופים שמפוקחים מכף רגל ועד ראש, מכל כיוון אפשרי

אוהד טל: השאלה היא אם הם מפוקחים בהקשר של הגנות צרכן?     

עודד אופק: וודאי

עודד אופק:  אחת מהסיבות, נאמר כאן מקודם, אנחנו לא בטוחים שאנחנו יודעים למה מלכתחילה, לדוגמה חברות ביטוח לא נכללו בפנים? אני רוצה להציע הצעה, אני חושב שהם לא נכללו בגלל הפיקוח שיש עליהן

עודד אופק:  ומה שונות חברות מנהלות של קופות גמל מחברות ביטוח? שום דבר

אוהד טל: השאלה אם אנחנו פותחים את הדיון הזה, יכול להיות שיש הרבה מאוד אחרים פה בתור שנמצאים בחוץ שאולי גם כן יכולים לטעון טענות דומות?     

עודד אופק: אדוני דקה, קודם כל סליחה

עודד אופק:  אני לא שולל את מה שאומר אדוני, אני רק אומר, זו נקודה מאוד מהותית, כשלוקחים את המכלול, אנחנו מדברים על המון המון חקיקה והסדרה שאנחנו מכניסים, ודווקא את הנקודה הזאת באים ואומרים שזה נטע זר

עודד אופק:  ודווקא בנקודה הזו, סליחה, אני רוצה לומר משהו ואני מקווה שאני לא מפתיע כאן אף אחד, חוק שירותי תשלום שאנחנו דנים בו בחוק ההסדרים כרגע, הרבה יותר כבד ממה שאנחנו מדברים על הסעיף הקטן הזה, ואותו אנחנו עושים בתוך שלושה שבועות

עודד אופק:  אז דווקא את זה בוא נפתח לדיון ציבורי בפני כולם? נעצור את זה ולא נקדם את זה? לי זה נשמע, בכל הכבוד, אני חושב, שכשמסתכלים על המכלול ובאים ואומרים רק שניה, לקחנו את כל המסגרת הזאת, אנחנו יודעים שיש כאן אפליה מובנית, היא לא מוסתרת

אוהד טל: כן

עודד אופק: יש כאן אפליה ברורה

עודד אופק:  חברות מנהלות של קופות גמל אין שום סיבה שלא ייכנסו פנימה

עודד אופק:  הגופים המפוקחים מכף רגל ועד ראש, אנחנו מדברים על מנהלי תיקים, על מנהלי קרנות, על גופים, שאני אומר לכם, הכי מפוקחים במדינת ישראל, אין הוראה צרכנית שלא חלה עליהם

עודד אופק:  ומשכך, מלכתחילה, היה ברור שלא צריך להחיל עליהם את ההוראות האלה

עודד אופק:       ולמרות זאת אדוני, מבוקש כאן על השולחן הזה דווקא את הנקודה הזו לבחון

עודד אופק:  אני חושב שאלמלא הם היו כל כך מפוקחים והם באמת הגופים הכי מפוקחים בישראל, אז הם לא היו מועלים כרגע על השולחן, ובטח שלא יהיה נכון לשמר את הארביטראז' הזה, את ההפליה הזו, הנצחית הזו, כלפי גופים שלא אמורים להיות

אוהד טל: אנחנו לא חלוקים

אלון שוסטר: אני לא מצליח להבין למה זה מטריד

אלון שוסטר:  אם הם בסדר אז מן הסתם שום דבר לא קורה, והכל טוב ורק מכתבי שבח

אלון שוסטר:  ואם יש בעיה - - -     

עודד אופק: אני אסביר

עודד אופק:  מי שאמור לחולל תחרות בסופו של יום, אלה חלק מאותם גופים שהם גופי השקעות שאם מעמיסים עליהם עוד רגולציה ועוד רגולציה, כל הגופים שאמורים לחולל את התחרות בסופו של יום מול הגופים הבנקאיים ומול גופים אחרים, לא יוכלו להתחרות בכלים שווים

עודד אופק:  גם חל עליהם חוק הגנת הצרכן גם חלות עליהם כל ההוראות שחלים ממילא הגופים המאסדרים, אגב נאמר כאן שרשות ניירות ערך היא מאסדר קשה, היא לא מאסדר קשה היא מאסדר הוגן, אבל היא מאסדר עם כוח רב תחת חוקים משמעותיים מאוד, שמסדירים את הפעילות השוטפת

עודד אופק:  ולכן ליצור מצב שעל חלק יהיו גם הוראות חוק הגנת הצרכן, גם כל ההוראות שחלות עליהם - - -     

אוהד טל: אין לנו ויכוח שהאפליה הקיימת היום היא לא טובה, כולנו מסכימים, עכשיו השאלה מה עושים עם זה? האם עכשיו מכניסים עוד גופים להחרגה שהיא בעצם מייצרת אפליה כלפי גופים אחרים? או שאנחנו אומרים נכון, יש פה סוגיה שהיא באמת לא מנוהלת באופן נכון, ואנחנו צריכים לדון בזה באופן מסודר רחב עם כל השיקולים ולעשות סדר בעניין, זאת השאלה

אוהד טל:  זאת אומרת אין לנו ויכוח, רק השאלה אם התזמון הזה עכשיו הוא התזמנון הנכון

אוהד טל:  כן בבקשה?     

נמרוד ספיר: עורך דין נמרוד ספיר, מנכ"ל איגוד בתי ההשקעות

נמרוד ספיר:  עודד הוא היועץ המשפטי שלנו

נמרוד ספיר:  קודם כל, אדוני יושב הראש, אני חושב שאתם מעבירים פה חוק מאוד חשוב וגם אנחנו אמרנו את דעתנו לאוצר, החוק הזה מייצר הרבה הזדמנויות גם לבתי ההשקעות בסעיפים הרבים שאתם דנתם

נמרוד ספיר:  ולצערי גם לא היינו יכולים להיות בכל ימי הדיונים, אבל אני חושב שיש פה בשורה צרכנית גדולה, בוודאי בתחומים אחרים שמטרידים אותנו שהם לא בהכרח בסעיף הזה שאנחנו מדברים, כמו לדוגמה כל נושא השיוכים וה-pending שקיים היום בפנסיה ובגמל יכול לקבל פה דחיפה מאוד חזקה, ולכן אנחנו גם מקווים שהתהליכים שמכוחם הרגולטורים יצטרכו לתת אישורים לבתי השקעות להיכנס לתחומים האלה, הם יהיו מהירים

נמרוד ספיר:  יש פה בשורה צרכנית ואני לא בטוח שכל הציבור מבין אלת זה, זה קודם כל

נמרוד ספיר:      עכשיו לגבי הסעיף הזה אני אתחיל ואגיד שאני מייצג את בתי ההשקעות

נמרוד ספיר:  בתי ההשקעות זה השחקן שמחולל תחרות במגזר הפיננסי

נמרוד ספיר:  קרנות הפנסיה הנבחרות שהורידו את דמי הניהול בפנסיה בחמש השנים האחרונות במעל 30%, אלו קרנות פנסיה של בתי השקעות

נמרוד ספיר:  אותו דבר בעולמות החשבים למיניהם שהם התחרות בבנקים

נמרוד ספיר:       רק שתבינו את הזירה הפיננסית כי מדברים פה קצת באוויר בעיני

נמרוד ספיר:  רווח נקי של בנק, רווח ממוצע של בנק מחמשת הגדולים, הוא פי 50 מרווח ממוצע של בית השקעות, בסדר? עשינו ניתוח לגבי 2021, הרווח הנקי הממוצע של הבנקים, היה יותר גדול מהרווח של כל החברים אצלי באיגוד, שאלו בתי ההשקעות הכי גדולים

נמרוד ספיר:  אז כשמדברים על תחרות ועל חוק שבא לייצר תחרות, אנחנו אלה שמכניסים את התחרות

נמרוד ספיר:       עכשיו נוצרה פה אנומליה שהממשלה הציגה אותה יפה, ועמדו פה, לדעתי, כל נציגי הממשלה ותמכו בעניין הזה, נוצרה אנומליה שבעצם החוק הזה שמכיל את הכללים של הגנת הצרכן לא חל על השחקנים הגדולים, דהיינו בנקים וחברות ביטוח, אבל כן חל על השחקנים שמחוללים תחרות

נמרוד ספיר:  ומה קורה? קופת הגמל של בית השקעות, של חברה מנהלת, בעצם מתמודדת עם שני סטים של הגנת צרכן

נמרוד ספיר:       חוק הגנת צרכן ואינסוף חוזרים שהרגולטורים נותנים ובצדק, אני אומר לכם, שומרים על טובת הצרכנים, זה אינטרס שלנו שהם ישמרו על טובת הצרכנים, הרבה ותר מהרגולציה שחלה על גופים שלא כפופים לרגולציה הזאת, אז אפשר לדבר באוויר אבל בפועל אם תראו את העומק שבו נכנסים והעומק של הביקורות כולל מענה של שש דקות, שדרך אגב החוק שעבר של שש דקות לפני שנתיים חל בצורה מחמירה פי שבע אצל הגופים שאני מייצג

נמרוד ספיר:  ובסדר, אנחנו בעד, וגם היינו שותפים בדיונים עם הרגולטורים ונקבעו הוראות מחמירות יותר משש דקות דרך אגב, זה חמש דקות אצלנו, אוקיי? אז נשים את הדברים על דיוקם

נמרוד ספיר:      עכשיו, מה שאנחנו באים בסך הכל, תומכים במה שהממשלה עושה, אנחנו שנים חושבים שצריך לעשות את זה, בחוק שבא לחולל תחרות ולעודד תחרות, למנוע את המצב שקיים היום שקופת גמל, שנגיד מבנה האחזקות שלה, תחת גוף שלכאורה החוק לא חל עליו, אז יש עליה סט רגולציה אחר מקופת גמל שכפופה לגוף שהחוק כן חל עליה, ואנחנו אומרים בואו תעשו תחרות, תעשו שוויון

נמרוד ספיר:  כי לא יכול להיות שדווקא על הגופים הקטנים תהיה מעמסה רגולטורית פי שתיים

נמרוד ספיר:       אני אגיד לכם גם עוד משהו, אני שנים עבדתי במשרד האוצר, בעיני זה קלאסי של חוק הסדרים כלומר אני זוכר סעיפים, כולל בחוק ההסדרים הקודם, מרחיקי לכת בהרכבה מהדבר הזה

נמרוד ספיר:  נעשה פה תיקון שחלקו הגדול רלוונטי לחוק שעובר פה, כי אתם מסדירים תחומי פעולה חדשים במגזר הפיננסי ואתם רוצים שהם יתחרו בגופים הגדולים ונכון שעושים את זה, ואתם בסך הכל מקדמים את השוויון ביתר השוק הפיננסי

נמרוד ספיר:  כלומר כל החוק הזה בעיני הוא חוק לקידום תחרות

נמרוד ספיר:  אז דווקא את הסיעף הזה, שהוא סעיף משמעותי לקידום תחרות נוציא החוצה, לדעתי זה סוג של ירייה ברגל

אלון שוסטר: אני לא הצלחתי להבין למה זה חוק משמעותי? אם זה משמעותי צריך להיות על זה מגבלות

נמרוד ספיר: החוק הזה הוא חוק משמעותי, לא התיקון

אלון שוסטר: אני רוצה עוד פעם לחדד, תראו, זה מסוג הדברים שאם המובן מאליו קורה, בסדר

אלון שוסטר:  אבל אם יש תחושה שגם אם יש סיכוי של יותר מ-50% שהעמדות שאתם מציגים הן נכונות ואני בטוח שהכוונה היא טובה ואני גם מבין את העניין, אז תנו את האפשרות

אלון שוסטר:  אם יש הערות מהותיות ממי שזה מקצועו וממי שהאינטואיציה שלו מובילה אותו, נגיד במקרה שלי

אלון שוסטר:  אני אומר, יש לנו שאלות, לא נמצאים פה כל המשתתפים, כל השחקנים, מכל מיני סיבות, צריך לעשות ממילא סדר בהקשרים אחרים

אלון שוסטר:  צריך לראות את התמונה הכוללת של החוק הזה, כן?      אני חושב שמן הראוי לאפשר לוועדה לבקש מכם, לקבל בהבנה את ההחרגה

אלון שוסטר:  אנחנו ניקח על עצמנו, אני חבר הוועדה, לקדם אולי, אפילו דיון, או חקיקה, במידה ונראה לנכון, יחד איתכם, יחד עם הגופים האחרים

אלון שוסטר:  אז אני חושב שזה מההקשר הזה, כן? מהתחומים שאני יותר בקיא בהם, מהניסיון להגיע להבנות, אני לא חושב שזה נכון להתעקש על הנקודה הזאת, בעיקר אם יושב הראש יסכים לקחת על עצמו לקדם ביחד איתנו

נמרוד ספיר: אבל תראה, חבר הכנסת שוסטר, אני אגיד לך משהו

נמרוד ספיר:  אנחנו שנים מעלים את העניין הזה

נמרוד ספיר:  זה לא מאתמול

נמרוד ספיר:  ואני הייתי בדיונים

אלון שוסטר: את הנושא הזה?     

נמרוד ספיר: את התיקון של סעיף 76, אנחנו שנים כובלים

נמרוד ספיר:  צריך להבין, אנחנו נמצאים במגמה של קונסולידציה של ירידה של כמות השחקנים שמחוללים תחרות בנתיב הפיננסי, עכשיו, זה עלות

נמרוד ספיר:  אם אני אומר לך שהרגולציה שאנחנו מפוקחים על ידה, היא כל כך קפדנית, פי שבע מהחוק, ובעצם מה שיש פה זה שני סטים נפרדים

אלון שוסטר: אבל הסט הזה, ה-76 להגנת הצרכן זה מה שגורם לאנשים לא להיכנס לשוק?     

נמרוד ספיר: לא, ה-76 הזה הוא נובע מהעיוות ההיסטורי בחוק, שדרך אגב נחקק כשלא היו שחקנים שאנחנו מייצגים, בגלל זה הבנקים וחברות הביטוח שם, כי זה היה המגזר הפיננסי בעבר, ועכשיו נכנסו שחקנים חדשים שגם החוק שלכם היא מטרה להכניס שחקנים חדשים, והם לא נהנים מהפטור הזה שהוא גם לא באמת פטור, כי הרגולטורים הפיננסים מפקחים בצורה הרבה יותר קפדנית מתחומים אחרים במשק

אורית שרייבר: אני מבקשת להוסיף רק שכמובן כמו כל הליך חקיקה, גם החוק הזה פורסם להערות ציבור

אורית שרייבר:  כמו שאתם רואים, הציבור קרא, כנראה, והגיע להעיר הערות

איתי עצמון: בין כל 82 הסעיפים

אורית שרייבר: כן, ובכל זאת

אוהד טל: רצית לדבר?     

דרור שטרום: כן בשני משפטים לא יותר מזה

דרור שטרום:  יצא לי להכיר את התחום הזה של הגנת הצרכן משום שאני עמדתי בראש ועדה שעשתה רפורמה בחוק הגנת הצרכן הכללי, לא בהגנת הצרכן של הפיננסי, וראינו תופעה מופלאה שכשאנחנו משפרים ומשדרגים, בהתאם אגב, לדירקטיבות האירופאיות, את חוקי הגנת הצרכן הכלליים, משום מה הרפורמות האלו לא מגיעות גם לחוקי הבנקאות שירות ללקוח, ולחוק הביטוח שירות הלקוח

דרור שטרום:  זאת אומרת שהאפליה הזאת שקיימת היום בין הגופים הפיננסים ואני לא מתעסק דווקא בבתי השקעות, אלא בכלל, יש פה עניין עקרוני ובעניין הזה אני מסכים עם חבר הכנסת שוסטר, שהנושא העקרוני בכלל עם התכולה של חוק הגנת הצרכן על גופים פיננסים, מבנקים ועד אחרון הגופים האלה, צריכים להידון במסגרת נפרדת

דרור שטרום:  אגב יכול מאוד להיות שימצאו שהרגולציה הקיימת מכבידה יותר מידי, גם את הטיעון הזה שמענו בעבר

דרור שטרום:       דיברו על הפחתת רגולציה לא מעט והגיע הזמן גם לא רק לדבר אלא גם לממש

דרור שטרום:  אבל הנקודה באמת החשובה היא שחשוב לראות את זה בראיית רוחב כנושא נפרד, וממילא בהיכרותי הייתי גם יושב ראש הוועדה המייעצת של הגנת הצרכן

דרור שטרום:  הפעילות של הרשות לסחר הוגן של הגנת הצרכן בתחום הפיננסי, בוא, נמרוד, אתה יודע יפה מאוד שאנחנו יכולים לדבר אחרי זה מחוץ לחדר, עד כמה הם באמת בכלל נוגעים בכם? אז זה לא שיש פה איזה נטל עודף, נוראי, שיחול על הגופים האלה מחר בבוקר

אוהד טל: אני רוצה לשאול אותך שאלה, תגיד

אוהד טל:  אם אנחנו מבינים שיש כרגע אפליה בלאו הכי, זאת אומרת האפליה הזאת קיימת

אוהד טל:  כדי בכל זאת לעודד את התחרות שזו מטרת החוק, בוא נרחיב טיפה את הדבר הזה כרגע, זה לא מונע מאיתנו בהמשך הדרך לשבת ולדון ולהסדיר את כל הנושא הזה מקצה לקצה, אבל בוא לבינתיים נתקן את הלקונה שמונחת לפנינו, כי האפליה קיימת, ולפחות היא לא תהיה רק כלפי גופים מאוד מסוימים

דרור שטרום: אז על זה נדמה לי שאפשר להגיד שני דברים חשובים

דרור שטרום:  א' עידוד תחרות שהוא אחד הדברים, בעיני, החשובים ביותר, אף פעם לא צריך לבוא מהזנחת ענייניו וההגנות על הצרכן

דרור שטרום:  אוי ואבוי לנו אם אנחנו נבוא ונגיד בוא נתפשר על הגנת הצרכן כדי שיתחרו יותר וייהנו מהרווחים וכו'

דרור שטרום:  זו נקודה ראשונה

דרור שטרום:       נקודה שניה, אם יש משהו שמפריע לאנשים זה שכנראה נורמות שהן מתקדמות יותר, חלות במקביל לפיקוח הפיננסי

דרור שטרום:  וזה דבר שאולי צריך לחול על כל השחקנים, אבל בוודאי שזה לא הרגע להתפשר על זה, מה גם שאנחנו מדברים על חוק שתקופת התחילה שלו היא לא מחר בבוקר, זאת אומרת יש זמן די כדי לנהל דיון מורחב

אוהד טל: ואז לתקן את זה בכל מקרה בצורה מסודרת

אוהד טל:  טוב

אילנה מזרחי: משפט אחד אם אפשר?     

אוהד טל: בבקשה

אילנה מזרחי:  אילנה מזרחי מהרשות להגנת הצרכן, אז מדובר כאן הרבה על החוק שלנו

אילנה מזרחי:  אני רק אגיד שאנחנו מבינים את המורכבות של הדבר, יש היבטים לכאן והיבטים לכאן, אבל כן היינו שותפים לתהליך וכן בסופו של דבר התיקון הזה נעשה בתיאום איתנו

אילנה מזרחי:  אני חייבת להגיד שאנחנו שיגענו, באמת היינו קצת על העורך הראשי של השותפים לתיקון וחזרנו הרבה מאוד פעמים עם עוד הבהרה, וביקשנו עוד הבהרה, ובסופו של יום כן השתכנענו שהגופים שהם מבקשים להחריג, יש להם מאפיינים דומים לגופים הפיננסים שמוחרגים כבר היום, ואת זה אני שמה על השולחן והוועדה תחליט מה שהיא תחליט, ואם היא תחליט שבסופו של דבר צריך עוד הגנות צרכניות, אז אנחנו כאן ברשות נעשה כל מה שאנחנו יכולים כדי לסייע לדבר הזה

אוהד טל: כן?     

אמיר אוחנה: אמיר ונג גמא

אמיר אוחנה:  אני רק מבקש להסב את תשומת הלב לדבר הבא

אמיר אוחנה:  גמא היא נותן רישיון שירותים פיננסים מוסדרים

אמיר אוחנה:  כיום כבר יש את הפטור מחוק הגנת הצרכן לגבי נותני שירותי פיננסים מוסדרים, ומה שקורה כאן בהצעת החוק הזו לגבי מי שבאמת יש לו כיום את הפטור הזה, זה שבעוד חוק הגנת הצרכן כרגע כתוב שיש פטור כללי לכל שירות של מי שהוא נותן שירותים פיננסים, שמחזיק ברישיון, כאן כתוב ומתקנים, ומשפרים לנו אין קושי עם זה, שזה רק לעניין פעילותו הפיננסית המפוקחת על פי דין

אמיר אוחנה:       זאת אומרת יש כאן שיפור והבהרה לטובת הצרכנים לגבי הגופים האלה שהיום, כמו גמא, יש להם פטור גורף כביכול, מחוק הגנת הצרכן, כאן יש דווקא הדגשה, משאירים להם את הפטור אבל מבהירים שזה רק לגבי הפעילות המפוקחת לפי דין

אמיר אוחנה:  ובהיבט הזה אני חושב שהחוק הזה, בוא נגיד לגבי הגופים הוותיקים שכבר יש להם את הפטור, הוא רק משפר ומדייק את ההגנה על הצרכן, וכאמור זה נקבע אחרי שבחוק שירותים פיננסים מודרים יש סט שלם של הוראות להגנת הצרכן

אמיר אוחנה:  אני חייב להגיד שאני, בשעתו, השוויתי אותם למול חוק הגנת הצרכן, אני מייעץ לכל מיני גופים בנושא הזה, אין הבדל

אמיר אוחנה:  ההגנה היא טובה ומלאה

איתי עצמון: בחלק מהמקרים נעשו פשוט תיקונים מקבילים זה הכל, בכנסת ה-20, אני יכול לספר כאן בוועדה, חבר הכנסת איתן כבל שהיה יושב ראש ועדת הכלכלה עמד על כך שבהצעות חוק לתיקון חוק להגנת הצרכן, יובאו תיקונים מקבילים ברגולציה, די אחידים בנוסחם בגופים הפיננסים בגלל שהם מוחרגים, שזה אגב מוכיח בדיוק את הטענה הפוכה, שבחלק מהמקרים אין שום סיבה להבחנה הזו, אין שום סיבה לפזר את כל ההוראות האלה בחוקים שונים, וכאן בעצם מוצע להרחיב מאוד מאוד את ההחרגות שקיימות היום

אמיר אוחנה: אז באמת רק רציתי להדגיש שבצד הוספת גופים, לגבי אלה הוותיקים שיש להם היום את הפטור, יש דווקא שיפור ודיוק לגבי הפטור שהוא רק לגבי הפעילות המפוקחת

אוהד טל: טוב, התייחסות

עודד אופק: רק אמירה קצרה, הייתה לי מאוד חסרה האמירה של הרשות להגנת הצרכן, שהיא בדיוק הנקודה שמועלית כאן, הנקודה הנגדית, לא היה דיון, לא נערכו, לא שמעו

עודד אופק:  החוק פורסם, היו הערות כולם שמעו, רשות להגנת הצרכן בחנה את זה ביחד עם שאר המשרדים הממשלתיים ומצאה שמתקיימות כל ההגנות הנדרשות

עודד אופק:  אני אומר אף אולי אפילו מעבר לנדרש, ולכן כל הצד, או לפחות ככל שאני עלה בידי להבין, כל החשש שעלה כאן שמא זה נמהר מידי, שמא זה לא נעשה בזהירות, שמא הגופים האלה הם לא הגופים המפוקחים ביותר במדינת ישראל ויש הגנה מספקת

עודד אופק:       הטיעון הזה הוא לא טיעון שעומד מול העובדה שהנושא הזה נבחן, פורסם

עודד אופק:  מי שהיה לו מה להגיד היה מגיע לכאן, אני מבטיח לכם, אדוני כבוד יושב הראש, אין מישהו שלא הגיע לכאן כדי להביע את דעתו ועמדתו בפני הוועדה, בוודאי היה בא ואומר את מה שיש על ליבו, לא היה על ליבו כי אין מה לומר, כולם יודעים את מה שאנחנו שמים כאן על השולחן, וגם אם תחלוף חצי שנה, שנה, שנה וחצי או שנתיים, נהיה בדיוק באותה נקודה ונגיע לאותה נקודה שבה צריך להכריע ולמנוע את האפליה הנמשכת הזו, להפסיק אותה ולאפשר את חילול התחרות

עודד אופק:  כפי שאמר חברי כאן, מר דרור שטרום לעניין הזה, שבסופו של דבר התחרות מול התאגידים הבנקאיים, ההוראות האלה לא יורדות לתאגידים הבנקאיים, התאגידים הבנקאיים ממשיכים בשלהם, ומחוללי התחרות נדרשים לעודף אכיפה, רגולציה

איתי עצמון: אני חייב לשאול, אמרתם שיש אפליה, אבל אמרתם שיש הוראות מאוד דומות אז אני לא כל כך מבין את הטיעון

איתי עצמון:  אם ההוראות כולן דומות אז אין שום בעיה?     

עודד אופק: יש הוראות כפולות במצב שאני מתאר

איתי עצמון: הרגולטורים יודעים להסתדר ביניהם, אני מניח שהרשות להגנת הצרכן לא תאכוף משהו שהיא יודעת שרגולטור אחר אוכף

אילנה מזרחי: יש חשיפה לתובנות ייצוגיות גם

איתי עצמון: אבל אם ההוראות אחידות, אני אומר, אני חושב שבתיקון כזה צריך לפרוס בפני הוועדה, אני שמח ובטוח שהיה דיון מעמיק בממשלה, וארוך כמו שעבדו על הצעת החוק הזו כמה שנים והיא עוברת בכנסת בכמה שבועות, זה בסדר

איתי עצמון:  אבל אני אומר, בנושא הזה, אני דיברתי יותר על השתתפות הציבור וחברי הכנסת בהליך בכנסת, לא דיברתי על הממשלה

איתי עצמון:       אני אומר, אם ההוראות הן אחידות אז אין שום בעיה, אני לא קיבלתי איזושהי תמונה מה בדיוק ההוראות שחלות על פי חוק הגנת הצרכן, ואילו הוראות חלות על כל אחד ואחד מהגופים הרבים שמנויים כאן, יש כאן שורה ארוכה של גופים, אני אומר, זו כתמונה לוועדה מבחינת גם הייעוץ שאני יכול לתת לוועדה, אין לנו כרגע תמונה כזאת

איתי עצמון:  והכל אנחנו מדברים כאן בצורה מאוד כללית

אוהד טל: נראה לי שהדברים הובהרו, סיכום שלכם בבקשה

אילנה מזרחי: אני רק אבהיר שניה למה שאמר חברי

אילנה מזרחי:  הרשות להגנת הצרכן לא עשתה בדיקה של אילו הגנות צרכניות נקבעו באיזה חוק? זו לא הבדיקה שעשינו

אילנה מזרחי:  מה שהשתכנענו בסופו של דבר זה שיש מאפיינים דומים גם לגופים שמוחרגים היום לגופים שההוספה שלהם מבוקשת, זה לעניין הזה

אילנה מזרחי:       לעניין הפרשנות שדיברו עליה כאן קודם, אז אנחנו בטח במבחן התוצאה לא מתנגדים להוראה שמדברת על ייחוד העיסוק אבל להבנתנו, וכמו שהרשות תופסת את הדברים, ויכול להיות שיש מחלוקות ביחס לפרשנות שאפשר לצקת ל-39, הוראות החוק האלה, גם בנוסחן היום מבחינתנו מדברות ביחס לפעילות שנעשית בכובע הזה

אילנה מזרחי:  כי ברור שאם סוכן ביטוח מחר פותח חנות נעליים ומבצע השפעות לא הוגנות והטעיות, אז, בסדר? אני רק שמה את הדברים על השולחן

איתי עצמון: כן, זו הבהרה

אוהד טל: נראה לי שאנחנו נעצור את הדיון כאן

אוהד טל:  רשות ניירות ערך, יש לכם עוד סיכום שאתם רוצים להשמיע? אני מבין שיש פה סוגיה, אני חייב לומר, אני לא יודע, אני מרגיש שאני מתקשה לקבל החלטה, ולכן נראה לי שהדברה הנכון לעשות הוא לא להיכנס עכשיו לתיקונים נוספים בעניין הזה כרגע

אוהד טל:  זה מצריך דיון, אין מה לעשות

אוהד טל:  זה מצריך דיון

אוהד טל:  ואני מקבל את עמדת היועץ המשפטי, אנחנו ניקח את תיקוני הניסוח למה שקיים, זאת אומרת לא נקבל את הסעיפים הללו, נעשה פה תיקוני ניסוח

איתי עצמון: שמתחייבים בעצם מהחוק?     

אוהד טל: כן, שמתחייבים מהחוק, ואנחנו נמשיך משם

נמרוד ספיר: אדוני יושב הראש אני חייב להעיר משהו

נמרוד ספיר:  אנחנו שנים דנים עם הדבר, יש פה פספוס של הזדמנות היסטורית

אוהד טל: לא זה לא פספוס

נמרוד ספיר: הממשלה יכולה לדבר גבוהה גבוהה על עידוד תחרות, בסוף לשאלת היועץ המשפטי, יש סט הוראות משפטיות שחל רק עלינו, במקביל לסט ההוראות המשפטיות של הרגולטורים

נמרוד ספיר:  זה חשיפות משפטיות, זה התאמות

נמרוד ספיר:  עכשיו, הרגולטור הוא לא עושה copy paste מהחוק להגנת הצרכן, הוא עושה את ההתאמות לחוק שלנו

נמרוד ספיר:  עכשיו, מה קורה? בעצם צריך להיערך להוראות של הרגולטור ובמקביל לחוק

נמרוד ספיר:  ושוב אני מזכיר, זה על השחקנים הקטנים

נמרוד ספיר:  הנושא הזה לא יבוא בשנים הקרובות, זה לא יגיע

נמרוד ספיר:  עכשיו יש פה מיסמוס של תחרות

נמרוד ספיר:  אם כל הוועדה הזאת היא קמה בשביל חוק שאמור לעודד את התחרות ואנחנו מציפים פה סוגיה תחרותית מראשון במעלה - -     

אוהד טל: הבנתי את הנקודה

נמרוד ספיר: - - אפשר להמשיך להפלות לטובת הגופים הפיננסים החזקים, בסדר

אוהד טל: אני מקבל את הטענה שלהפלות כפי שיש אפליה כיום זה הדבר הכי גרוע, זה אני מסכים

אוהד טל:  רק מה שאתה אומר לי זה בוא תפלה עוד גופים מבלי לקיים דיון מסודר רציני ומעמיק שרואה את כל התמונה ויודע לעשות בזה סדר

נמרוד ספיר: לא, אני אומר תן לי להתחרות

אוהד טל: השמעת את טענתך

אוהד טל:  אני אומר, בסוף אתה מבקש ממני להרחיב את האפליה לגופים אחרים מבלי שאני מקיים על זה דיון מסודר ומעמיק, ואני לא יודע להתייחס, המטרה של החוק הזה לא לתקן את כל הבעיות שבעולם, יש עוד הרבה בעיות בעולם שאפשר להכניס דרך החוק הזה ולתקן, זאת לא המטרה של החוק הזה היא ברורה, זה מה שאנחנו רוצים לקדם, אנחנו רוצים לקדם תחרות בהיבטים מסוימים, כמו שנאמר פה, לא בהכרח בהיבטים של הגנות הצרכן

אורית שרייבר: אני רק אומר שבקבוצת השווים אנחנו לא מייצרים כאן שום חשש אפילו לאפליה נוספת, כי כל הרגולטורים הפיננסים ישבו יחד ובחנו גוף גוף האם צריך להכניס אותו? או לא צריך להכניס אותו? יש גופים פיננסים לא נמצאים בפנים, קרנות נאמנות דווקא לא נמצאות בפנים וגם לא תאגידים ציבוריים כי לפרשנותנו הם בכלל לא נכנסים לקטגוריה - - -     

אוהד טל: אתם יודעים מה, אנחנו נדלג על הסעיף הזה

נמרוד ספיר: דרך אגב, גם רשות התחרות ומשרד המשפטים יושבים פה ואין להם הערות על הדבר הזה

אוהד טל: בסדר, אוקיי

אוהד טל:  מה שאני מציע ככה, בוא, אנחנו נשב על זה אחר כך אנחנו, נשאיר את זה ככה ונשב על זה אחר כך אנחנו, בסדר? כרגע הנטייה שלי היא לא לקבל את הסעיפים האלו ורק להכניס את התיקונים

אוהד טל:  אנחנו נשב על זה עוד פעם ביחד, אם תשכנעו אותי שאני מפספס פה משהו ממש בגדול אז אנחנו אולי נקבל את זה, כרגע נדלג על זה

איתי עצמון: הפרק או הסעיפים הבאים זה למעשה הסעיפים שמנויים בפרק י"ב, נכון? תחילת, תחולה, הוראות מעבר והוראת שעה

עמיהוד שמלצר: פרק י"ב: תחילה, תחולה, הוראות מעבר והוראות שעה         על מנת לאפשר לרשות, למאסדרים הנוספים, לנותני שירותי תשלום שפועלים, להיערך לתחילת החוק, לתחילת חובת הרישוי

עמיהוד שמלצר:  מוצע שיום התחילה של החוק יהיה בעוד שנה ביוני 2024

עמיהוד שמלצר:          סעיף 78 זה התיקון לחוק תקנת המידע הפלילי ותקנת השבים

עמיהוד שמלצר:  הוא מאפשר לרשות לקבל מידע לגבי מבקשי רישיון ויש חשיבות להכניס אותו לתוקף לפני תחילת החוק על מנת שיוכלו לבחון מבקשי רישיונות ומבקשי היתר

עמיהוד שמלצר:          שירות ייזום זה שירות חדש יחסית, ולכן מוצע שהוראות החוק לגביו יהיה חצי שנה מאוחר יותר מיום התחילה, זה אומר שנה וחצי מהיום

עמיהוד שמלצר:          סעיף 35 א' מחייב מנהלי חשבון תשלום לתת גישה לייזום בסיסי

עמיהוד שמלצר:  לגבי בנקים שכבר כיום מאפשרים את היכולת הזאתי, חובת הגישה תהיה במועד התחילה של ייזום בסיסי, זה אומר שנה וחצי

עמיהוד שמלצר:  אבל לגבי חברת תשלומים שאינה חברת תשלומים שמפוקחת על ידי הרשות לניירות ערך, תחילה תהיה מאוחרת יותר בתום 24 חודשים מיום התחילה, ומנהל חשבון תשלום שהוא אגודת פיקדון ואשראי, בתום תשעה חודשים מיום התחילה

איתי עצמון: זה היוזם המתקדם?     

עמיהוד שמלצר: זה היוזם המתקדם

עמיהוד שמלצר:          פה מדובר על שירות חדש יותר, מפותח יותר, שלגביו עדיין לא נקבע סטנדרט ולכן צריך פרק זמן יותר ממושך כדי להחיל את הוראות החוק ואת חובת הגישה

עמיהוד שמלצר:          סעיף קטן ד' מקנה סמכות רחבה לשר לדחות את יום התחילה של החוק, את יום התחילה לגבי שירות ייזום בסיסי, לגבי חובת גישה, כמה שיותר רחבה גם לעניין ימי התחילה, גם לגבי, זה יכול להיות בפילוח, לגבי סוגים מסוימים של גופים, לגבי סוגי שירותים ולגבי הוראות שונות

עמיהוד שמלצר:  כאשר יש כאן מגבלה של תקופה, ששה חודשים כל אחת מהמועד שנקבע לה

איתי עצמון: רציתי להעיר, קודם כל לגבי המנגנון בסעיף קטן ד', אני חושב שכפי שמקובל דחייה של מועדים, של מועדי תחילה, צריכה להגיע לאישור וועדת הכלכלה

עמיהוד שמלצר: מקובל

איתי עצמון: ואני חושב שיש כאן בסעיף איזשהו ערבוב בין שני נושאים

איתי עצמון:  כלומר, יש בעצם את הדחייה של מועדי הכניסה לתוקף, מועדי התחילה השונים, שלגביהם רלוונטית התיבה לגבי כלל הוראות החוק או חלקן

איתי עצמון:  כלומר, בעצם אתם מבקשים להקנות לשר האוצר סמכות לדחות חלק מהמועדים, יכול להיות למשל כלפי פרקים מסוימים או הוראות מסוימות, ככל שיהיה צורך, אני מניע בעוד זמן היערכות ויש דחיה של מועדים שנוגעים לחובת מתן הגישה

איתי עצמון:  אז בעצם הייתי מבחין פה בין מועדי התחילה, כלומר סעיף קטן א' והמועד שקבוע בסעיף קטן ג' 1 לגבי שירות ייזום בסיסי

עמיהוד שמלצר: אוקיי

איתי עצמון: ואז בעצם צריך לתת סמכות לדחות לגבי כלל הוראות החוק או חלקן, ובין דחיית המועדים שנוגעים לחובת הגישה

איתי עצמון:  עכשיו השאלה האם הסיפה, דחיית המועד יכול להיות שתהיה לגבי סוגים של מנהלי חשבון, האם זה רלוונטי לשני סוגי המועדים? כלומר מועדי תחילה גם מועדי מתן גישה? או רק לגבי אחד מהם?     

עמיהוד שמלצר: אנחנו מעדיפים כמה שיותר רחב

איתי עצמון: אז זה יכול לגבי?     

עמיהוד שמלצר: כן, שלא – ביכולת שלנו לדחות

רועי פולקמן: כן, רועי פולקמן, פורום מחוללי תחרות

רועי פולקמן:  בירכו פה הרבה את החוק, חיכינו לו, ובאיחור של חמש שנים, צריך לומר את זה, מכל מיני סיבות, חלקן פוליטיות, אבל צריך להקדים

רועי פולקמן:  הלו"ז פה אני מבין אותו, שנה תחילה למה עוד חצי שנה עד ייזום תשלומים בסיסי? שנה תחילה החוק, יש שנה להיערך, שנה הכל מתחיל, לפחות נתחיל שנה בול

רועי פולקמן:  בוא נקצר שנה, לא צריך את השנה וחצי האלה

מיכאל בן דהן: יש כאן שני סוגיות נפרדות, יש את העניין של התחילה, עוד מעט אני אתן לרשות לניירות ערך להסביר למה זה שנה, ויש את הכניסה של סל מידע שזה הייזום בסיסי וחובת הגישה של ייזום בסיסי וייזום מתקדם שזה אני אתן לבנק ישראל שאמון על - - -     

רועי פולקמן: אז בוא נאחד, תכף נבין אם אפשר לקצר את זה, אם יש שנה, הרי אפשר להיערך במקביל, זאת אומרת לא צריך לחכות שהחוק יתחיל ואז עוד חצי שנה, נראה לי

מיכאל בן דהן: אני אסביר, אין כאן היערכות בטור, בגלל זה הפרדתי בין שני הסוגיות, ואני כן רוצה לתת להם להסביר

אילנית מדמוני: אני אחלק את זה, מבחינתנו עולם הבנקאות הפתוחה הוא עולם אחד, זה כל המשאבים שלנו, אותם משאבים, המשאבים של כל אלו שמחויבים למתן גישה, בין אם זה למידע ובין אם זה לצורך איזון תשלומים

אילנית מדמוני:  אז נכון להיום יש לפנינו את הסל הקרוב של ניירות ערך ואחר כך את הסל של תאגידים

רועי פולקמן: ב-open banking את מתכוונת, בלי קשר ליזום תשלומים?     

אילנית מדמוני: כן, אנחנו מדברים על המידע, מבחינתנו הכל זה open banking, זו אותה תשתית, אותו דבר

אילנית מדמוני:  צריך לפתח את השירותים

אילנית מדמוני:  מבחינת ייזום תשלומים הבסיסי מתחלק לשלושה רכיבים, אחד זה ממש ליצור הוראה אחת, וזה מבחינתנו עובד כבר היום, אנחנו נתנו בהוראות שלנו חובה לבנקים לפתוח את זה לכל מי שיש לו אישור מהרשות ניירות ערך או מרשות שוק ההון, אז זה מבחינתנו אין בעיה, זה פעיל כבר היום, לא צריך לחכות לתחילת החוק למי שיש אישור מהמאסדר שלו

אילנית מדמוני:       הייזום הבסיסי מורכב מעוד שני חלקים, חלק אחד של קביעת הרשאה לחיוב חשבון, שזה סטנדרט שהוא לא קיים בעולם, עכשיו אננו מתחילים ליצור אותו מאפס, במקביל לזה שאנחנו מטפלים בתאגידים כמו שאמרתי

אילנית מדמוני:  אנחנו נראה בהמשך יש לנו גם את הסולקים

אילנית מדמוני:  אי אפשר לשים את הכל בבלוק אחד של הכל באותו זמן, אז לכן ניסינו ליצור פערים של חצי שנה, או קצת אולי טיפה יותר, אבל אנחנו למדים שכששמים את הכל בלחצי זמנים מאוד מאוד צפופים מתקשים לעמוד בזה, גם אנחנו, אנחנו הרי מפעילים את הארגון הבינלאומי, את קבוצת ברלין, כדי שתכתוב את הסטנדרט, ראינו מה קרה עם ניירות ערך

רועי פולקמן: אדוני יושב הראש, לי נראה שאגף תקציבים יכול לעזור בעוד תקנים לבנק ישראל, ואז העסק ייפתר

אילנית מדמוני: זה לא קשור אלינו, זה קשור לקבוצת ברלין, ולתהליכים שהם עוברים בהסדרות - - -     

רועי פולקמן: והתהליכים של ה faster payment לא כבר נוגעים בחלק מהכללים האלה?     

אילנית מדמוני: לא, ה-faster payment זה איך הכסף עובר

אילנית מדמוני:  בנקאות פתוחה זה איך ההוראה עוברת

אילנית מדמוני:  אני אומרת, ייזום תשלומים בסיסי קיים היום, אנחנו לא דוחים פה שום דבר

אילנית מדמוני:  הקמה של הרשאה בצורה מקוונת והביטול שלה מצריך מאיתנו עוד היערכות בנוסף לתאגידים ולניירות הערך, ואחר כך יש לנו גם את החשבונות סליקה, ויש לנו את הייזום המתקדם שהוא משהו שלא קיים באירופה בכלל

רועי פולקמן: אז אולי תפרסו את זה כמו שנעשה?      

אילנית מדמוני: זה פרוס, אולי זה לא ברור פה, אבל אנחנו יכולים לצייר גאנט מאוד ברור, זה פרוס, ככה בנינו את זה

אילנית מדמוני:  תודה

אלון שוסטר: מה? הונחה דעתנו?     

אוהד טל: בוא נראה, יש פה עוד

ניר נוסבאום: ניר נוסבאום, אני מנהל הפיתוח העסקי בחברת חשבונית ירוקה, Morning

ניר נוסבאום:  אנחנו הפלטפורמה הגדולה ביותר בישראל שעובדת עם עסקים קטנים

ניר נוסבאום:  אנחנו פעילים בשוק הישראלי, יש לנו היום 145,000 עסקים קטנים, זעירים, שעובדים איתנו

ניר נוסבאום:       אנחנו כמובן מברכים על כל הנושא של חוק שירותי תשלום ומאוד שמחים עליו, וגם לגבי הנושא של הייזום הבסיסי

ניר נוסבאום:  אבל כרגע לפחות, וגם בהתייחס למה שאילנית אמרה, כרגע אנחנו מבינים שהייזום הבסיסי נוגע רק לפעולה חד פעמית, ולמעשה כל הנושא של גם הרשאות חיוב חשבון והוראות קבע נכנסות לתכולה בטווח של שנה וחצי מהיום, שזה פרקי זמן שמאוד מאוד ארוכים עבורנו

ניר נוסבאום:       רק קצת להתייחס למספרים, בשנת 2022, 145,000 עסקים שלנו, בתחילת השנה כמובן זה היה קצת פחות, העבירו סכום של כמעט 70 מיליארד שקלים תשלומים שאותם לקוחות קיבלו, שכמעט 90% מהכסף הזה עבר בהעברות בנקאיות

ניר נוסבאום:  עכשיו, כדי להבין כמה אנחנו דומיננטיים בקרב עסקים קטנים בישראל, צריך להבין שמרבית הפעולות היום, כשאנחנו פלטפורמה שמוציאה חשבוניות דיגיטליות, העסקים שלנו עובדים באמצעות המערכת, ואז כשמישהו משלם להם, הדבר שהוא צריך לעשות הוא ניגש לחשבון הבנק, והוא מעביר את הכסף בדרך כלל בצורה ידנית

ניר נוסבאום:       עכשיו, הנושא של ייזום תשלומים פשוט אמור להקל בצורה דרמטית על העסקים הקטנים

ניר נוסבאום:  דבר נוסף שאנחנו יודעים, זה שמי שמשתמש ב-open banking בשירותי ייזום בעולם, מקל מאוד על עסקים כי התשלומים עוברים בצורה הרבה יותר מהירה

אלון שוסטר: אדוני, אין ספק על זה שאנחנו רוצים לקדם, השאלה אם יש לך איזושהי השגה עניינית?     

ניר נוסבאום: לוחות הזמנים, בתפיסה שלנו לקחת עכשיו שנה וחצי את הנושא גם של הרשאות חיוב חשבון והוראות קבע קדימה, אני לא רוצה להגיד בלתי סבירה, אבל זה פשוט זמן שהוא מאוד

ניר נוסבאום:      (היו"ר אלון שוסטר)     

אלון שוסטר: אתם יכולים להסביר אם ככה מאיפה הגיעו לוחות הזמנים?     

אילנית מדמוני: אני אסביר

אילנית מדמוני:  אין סטנדרט לקביעה

אילנית מדמוני:  אני אקח צעד אחד אחורה, הרעיון של open banking הוא גם שפה אחידה

אילנית מדמוני:  ואנחנו כבנק ישראל לקחנו על עצמנו להגדיר את השפה הזאת

אילנית מדמוני:  אנחנו רצינו שני דברים, אחד, שפינטקים ישראלים ירצו לפעול, שרואים את שוק היעד שלהם בחו"ל, לא יברחו לחו"ל כי שם צריך לדבר בשפה מסוימת, אלא יראו גם את ישראל כשוק יעד

אילנית מדמוני:  ולכן היה חשוב לנו לקבוע שפה אחידה, ולקבוע את זה בשפה בינלאומית, ולכן עשינו בדיקה ובחרנו את הסטנדרט של קבוצת ברלין

אילנית מדמוני:       אנחנו עובדים איתם בצורה מאוד מאוד הדוקה, אבל אנחנו יצרנו יחד איתם את כל הנושא של כרטיסי אשראי, את כל הסטנדרט של כרטיסי אשראי, את הסטנדרט של ניירות ערך שהוא חדשני וראשוני ורק אצלנו יש אותו

אלון שוסטר: את עונה כנראה לעניין בנושא התכנים, אבל אני שואל פה לגבי הזמנים, ימים, שבועות, חודשים

אילנית מדמוני: אז אנחנו רואים שזה לוקח זמן

אילנית מדמוני:  מאחר וזה לא אנחנו כותבים לבד את הסטנדרט, אלא זה עובר גם את התהליכים אצלם

אילנית מדמוני:  אנחנו בדקנו, עשינו את הקווץ' הכי גדול שאנחנו יכולים, אין סטנדרט להרשאה לחיוב חשבון

רועי פולקמן: אני רק אגיד אדוני יושב הראש, סליחה על ההתפרצות, ואני מאוד מעריך את בנק ישראל, שהחוק הזה בתנור הוא כבר שלוש שנים, אתם יצרתם פה הרבה בעיות פוליטיות בשנים האחרונות שנתנה זמן לבנק ישראל להיערך, לא הייתה ממשלה, לא הייתה ועדה

אלון שוסטר: תודה, נשתדל להמשיך

רועי פולקמן: לא, הרבה דברים טובים קורים, אבל היה אפשר להתנגד

רועי פולקמן:  עוד שנה

אילנית מדמוני: אבל עבדנו, יצרנו את כל הסטנדרט

רועי פולקמן: אני יודע שאתם עובדים קשה, זו בכלל לא ביקורת

אילנה מזרחי: אולי אני אנסה קצת לעזור

אילנה מזרחי:  אנחנו מאוד רוצים לעזור לחברות כמו morning, חברות שמחזיקות ברישיון של רשות ניירות ערך לעניין שירות מידע פיננסי

אילנה מזרחי:  אנחנו מודעים לבעיות שלהם ואנחנו כן רוצים לנסות במסגרת החוק הזה גם בתיאום עם בנק ישראל, לתת להם מענה

אילנה מזרחי:      ייזום בסיסי בהוראה בודדת הוא כן משהו שכבר קיים בזכות בנק ישראל והנב"ת שהוא הוציא בנושא הזה, כולל זמין לבעלי רישיון לשירות מידע פיננסי, ושמענו את ההערות שלכם עוד לפני, ואנחנו מקווים להכניס איזושהי הוראת מעבר שתאפשר את המשך הפעילות מכוח בעצם, הנב"ת הוא מאפשר את ההוראה הבודדת, וגם לאחר שהחוק ייכנס לתוקף וידרוש פעילות תחת בעל רישיון או אישור לאותם גופים שלפי החוק נדרשים לאישור לייזום הבסיסי, יוכלו להמשיך לפעול לתקופת המעבר עד שבעצם הם יתחילו לפעול לפי החוק

אילנה מזרחי:       על מה שאני מדברת, אני מדברת על האפשרות לפעול על מה שקיים היום, מה שכבר קיים בסטנדרט של בנק ישראל, שזה ייזום בסיסי בהוראה בודדת, אבל זה לא ישנה את התאריך ואת הפיתוח הנדרש לעניין הוראות קבע, שזה כן ייכנס יותר מאוחר

חגי עידו: אני יכול להוסיף בבקשה, כבוד היו"ר?     

אלון שוסטר: כן בבקשה

חגי עידו: חגי עידו, סמנכ"ל תפעול בפיזבק טכנולוגיות

חגי עידו:  מה שאנחנו עושים אנחנו למעשה מיישמים טכנולוגית את הבנקאות הפתוחה, גם בשירותי מידע וגם בייזום תשלומים

חגי עידו:  העיכוב פה מגיע משתי סיבות

חגי עידו:  יש סיבה אחת שלא נאמרת, שזה בעצם ההיערכות הטכנולוגית בצד של הבנקים, והסיבה השנייה היא בעצם ההיערכות של הרגולטור

חגי עידו:       אז בוא נפרק את הדבר הזה לרכיבים, מה שקיים היום, שירות ייזום תשלומים חד פעמי, קיים, עובד טכנולוגית, אנחנו מתבשרים עכשיו שגם יאפשרו את הדבר הזה בצורה מיידית, וזו בשורה ברוכה מאוד

חגי עידו:  עכשיו, בתקן היום, כבר קיימת היום אפשרות להוראת קבע, לא לייזום תשלומים, להוראת קבע, בסדר? התשתית הטכנולוגית, ה-API קיים ועובד, אולי צריך לעשות איזו התאמה קטנה, אבל קיים ועובד, אין סיבה שאת הדברים האלו לא יאשרו באופן מיידי

אלון שוסטר: אז זה מה שנאמר נדמה לי, שמה שאפשר לאפשר תוך כדי?     

חגי עידו: זה לא הכל, חוץ מחד פעמי אני מוסיף פה גם הוראת קבע

חגי עידו:  מה שחסר באמת בתקן זו הוראה לחיוב חשבון

חגי עידו:  אכן היא דורשת היערכות מבחינת הרגולציה, אבל לקחת את הדברים הקיימים, לעשות להם את ההתאמות לדבר הזה, לקחת שנה וחצי, זה זמן לא סביר, כאשר מה קורה בזמן הזה כשאנחנו רוצים לעודד את התחרות? הבנקים, באמצעות מסב, מפתחים שירות מתחרה

חגי עידו:  שירות שקוראים לו Request to pay, שעושה בדיוק את אותו דבר

חגי עידו:  עכשיו אני שואל, כשאנחנו רוצים לעודד רפורמה שמעודדת תחרות, להכניס שחקנים - - -     

אלון שוסטר: אני חושב שהדברים ברורים

אלון שוסטר:  השאלה אם אתם יכולים להגיד שאכן אתם יכולים לקרב את הכלים של חלק לפחות, מהשירותים הללו, כדי לתת פייט לגדולים?     

מיכאל בן דהן: אילנית עוד מעט תענה כי גם הבאתי להם את האפשרות לתת את המענה כי הם באמת אחראים על היישום של הדבר הזה, והם הגוף המקצועי בסופו של דבר שמוציא את הדברים האלה לפועל

מיכאל בן דהן:  אני אגיד, גם לנו כמשרד האוצר גם לנו חשוב שהדברים האלו יקרו כמה שיותר מהר, וברור לנו גם ברמה האישית, אנחנו עובדים על הדבר הזה כבר הרבה מאוד זמן, ואז אנחנו מגיעים לפה ואנחנו נצטרך לחכות עוד שנה ומשהו לראות שזה באמת מתקיים, וחבל כי אנחנו רוצים שזה כבר ייצא לפועל ושהתחרות תגדל ושזה יקרה כמה שיותר מהר

מיכאל בן דהן:  אבל אנחנו מבינים שיש פה אילוצים, ובסופו של דבר יש פה מאמץ מאוד גדול של בנק ישראל לקדם את הדברים האלה

אלון שוסטר: אני מבין, אני מאוד מעריך את המאמץ

אלון שוסטר:  אבל השאלה הקונקרטית היא האם אפשר שלפחות חלק מהשירותים אפשר יהיה תוך כדי פרק הזמן הזה, להכניס אותם לפעולה?     

חגי עידו: אם אפשר הוראות קבע, לא הוראה לחיוב חשבון, הוראת קבע לאשר, היא קיימת בתקן, למה לא? ה-API קיים, ההוראה קיימת

אילנית מדמוני: אני אסביר בשמחה

אילנית מדמוני:  אולי לא הייתי ברורה קודם

אילנית מדמוני:  שירותי המידע, ושירותי הייזום הולכים ביחד

אילנית מדמוני:  אי אפשר להגיד אוקיי אנחנו נפתח בשני צירים נפרדים, ולכן נדרש לחכות עוד את תקופת הזמן לגבי ההרשאה לחיוב חשבון

אילנית מדמוני:  הסטנדרט היום קובע, לא הוראת קבע, הוא קובע אפשרות לקבוע מספר תשלומים

אילנית מדמוני:       נגיד אני אומרת אני רוצה לשלם, עכשיו אני שוכרת דירה, אני רוצה שיהיו 12 תשלומים של 2,000 שקלים, הלוואי, אבל 12 תשלומים של 2,000 שקלים, הסטנדרט מאפשר את זה, אנחנו שמנו את זה כאופציונלי, אבל זה לא נותן את המענה של מה שדיברנו קודם, לשנה וחצי

אילנית מדמוני:  אנחנו פתחנו את זה, כל בנק שרוצה ליישם את זה

חגי עידו: זה מתאפשר היום? 12 תשלומים כאלה מתאפשרים היום?     

אילנית מדמוני: זה קיים בסטנדרט, ואנחנו אומרים זה אופציונלי

חגי עידו: מה זה אופציונלי? זה ייכנס לתוקף?     

אילנית מדמוני: לא, אני מסבירה

אילנית מדמוני:  מנהל חשבון תשלום שהיום רוצה להנגיש ויכול להנגיש, יבורך ויבוא וינגיש את זה

אילנית מדמוני:  אנחנו כרגע, בגלל העומס, גם הרגולטורי על נותני הגישה שזה מפוקחים אצלנו שזה בנקים וחברות כרטיסי אשראי, אנחנו לא מחייבים את זה, כי גם ככה יש עומס מאוד מאוד גדול

חגי עידו: אז זה אופציונלי לבנקים?     

אילנית מדמוני: כן

אילנית מדמוני:  אם אתה מגיע איתם להסכמה שהם יאפשרו לך את זה

חגי עידו: אנחנו במקום שאנחנו נותנים אופציה לבנקים לשתף פעולה עם החוק

אלון שוסטר: החתול והשמנת

חגי עידו: זה קיים, אנחנו שומעים שזה קיים בתקן, זה קיים טכנולוגית, אני לא מבין למה זה אופציונלי, למה זה לא יכול להיות מחויב? מה ההבדל? זה קיים, איזה עוד סיבה יש לעכב את זה? שמענו את העומס על בנק ישראל, אבל בנושא הזה אין עומס, יש תקן קיים, הבנקים ערוכים טכנית, מה חסר? מה ההבדל בין זה לבין שירות חד פעמי?     

אלון שוסטר: לי לפחות לאוזן הלא מקצועית שלי נשמע שצריך לפחות לתת איזשהו מענה, על זה נאמר בדרך כלל נעשה כמיטב יכולתנו, השאלה איך זה בא לידי ביטוי במלל שלכם?     

אילנית מדמוני: אנחנו נעשה בחינה מול הבנקים שהם נותני הגישה

אילנית מדמוני:  מה שקיים היום בסטנדרט, מה ניתן לאמץ? אני רק מבקשת, ואני אומרת את זה לפרוטוקול, לפעמים החיפזון הוא מהשטן

אילנית מדמוני:  ניסינו בוועדה הקודמת שקבעה את חוק שירות מידע פיננסי לקבוע לוחות זמנים מאוד צפופים, בסוף אנחנו רואים ששכרנו בהפסדנו

אלון שוסטר: ברשותך אני רוצה להדהד את המוזיקה ששמענו, וזה שאני לא הייתי מחשיב חודש יותר חודש פחות, אלא את עצם העובדה שאנחנו הולכים לבקש מהחתול שייתן קצת מהחלב שלו, משהו כזה

אלון שוסטר:  יש פה איזשהו ניגוד עניינים מובנה, הם צריכים לסייע שמישהו צריך להיכנס למתחם שלהם

אילנית מדמוני: אני מקווה שאני לא החתול והם לא השמנת, אז אמרתי שאנחנו נעשה כמיטב יכולתנו לראות מה אפשר לעשות ממה שקיים היום בתוך הסטנדרט והוא לא חובה, מה אפשר לקדם

אילנית מדמוני:  ואני שוב מזכירה, אני ממש מבקשת, כל ההרחבות של התשלומים, זה חשוב ואנחנו ממש בעד וכמו שאמרה רוני, אנחנו עוד לפני שעוד בכלל החוק הוגש לממשלה, אנחנו קבענו אצלנו בהוראות חובת גישה, שהבנקים מחויבים לתת גישה, אז אנחנו כן עושים וכן משתדלים ואני מבינה מאוד, ואנחנו נעשה כמיטב יכולתנו

חגי עידו: אתם באמת מתאמצים ואתם עושים עבודה חשובה, אבל בדיון על חקיקה אני לא חושב שאנחנו יכולים להסתפק במיטב יכולתנו, אני מבין שזה נאמר על שירות הייזום המתקדם, שהוא לא קיים, ודורש באמת היערכות מאוד משמעותית מבחינתכם כולל רכיבים שלא נמצאים בתקן האירופאי, אז זה מובן

אלון שוסטר: האם יש אפשרות להכניס צומת זמנים נוסף שפה תנסו להתכוון לאותם שירותים שהם זמינים יותר?     

אילנית מדמוני: אז אני שוב אומרת, אני מסבירה

אילנית מדמוני:  בוא נחלק את זה רגע שנדבר כולנו באותה שפה

אילנית מדמוני:  הייזום הבסיסי כמו שהוא היום בחוק מורכב משלושה רכיבים

אילנית מדמוני:  תשלום בודד קיים היום, היום, ידידי שיש לו, ואפשר לראות את זה באתר של הרשות אני לא מגלה פה שום דבר, יש לו אישור מהרגולטור שלו והוא יכול לפעול בייזום תשלומים, הוא יכול לפעול, לא עצרתי אותו, נכון זה בתשלום בודד

אילנית מדמוני:       הרכיב השני הוא הרשאה לחיוב חשבון, הרשאה לחיוב חשבון לא קיימת בסטנדרט, והרשאה לחיוב חשבון זה שהסכום לא בהכרח קבוע, אנחנו יודעים מה זה הרשאה לחיוב חשבון, לא קיים בסטנדרט אנחנו צריכים לעבוד עליה, במקביל לעבודה על הוצאת מידע לתאגידים, ולכן אנחנו צריכים את השהות הזאת

אילנית מדמוני:  אמרתי עוד שבסטנדרט יש עוד כל מיני משחק עם תשלומים משהו על הפלטפורמה של התשלום הבודד, ואת זה אנחנו נעשה בדיקה ביתית, אני לא צריכה את החוק בשביל זה כמו שלא היינו צריכים את הייזום הבסיסי, אנחנו נעשה כמיטב יכולתנו לראות מה מתוך השירותים שמפורסמים היום בסטנדרט שאפשר להנגיש אותם?     

חגי עידו: אפשר אולי, סליחה אילנית, להגיד שאולי מה שקיים בסטנדרט כן יכול להיכנס?     

אילנית מדמוני: לא, כי כל שירות הוא מורכב, הם צריכים לפתח אותם

אילנית מדמוני:  אני שוב מזכירה, הם לא יושבים ומחכים לחוק של הייזום תשלומים

אילנית מדמוני:  הם עובדים כרגע על ניירות ערך שהוא מורכב באמת

אילנית מדמוני:  אנחנו כתבנו את הסטנדרט, לכתוב את הסטנדרט היה מאוד מורכב, ליישם אותו מאוד מאוד מורכב

אילנית מדמוני:  אנחנו עובדים כמעט אחת לשבועיים מול היועצים לראות מה אנחנו עוד צריכים לתקן בסטנדרט? אני אומרת שוב, זה אולי מלהיב לקבוע את הכל למחר, כי אולי לך טוב הייזום תשלומים, אבל מישהו אחר רוצה את המידע לניירות ערך

אילנית מדמוני:  החוק בא וקבע איזשהו סדר זמנים, ואני חושבת שזה יהיה נכון לבוא ולכבד את לוחות הזמנים שנקבעו אחרי חשיבה מעמיקה, תוך כך שתסמכו עלינו שנבדוק ממה שיש בסטנדרט מה אפשר עוד להכניס

אלון שוסטר: אוקיי, השיח בוצע

אלון שוסטר:  כן ,בבקשה?     

אייל דותן: אייל דותן איגוד הבנקים

אייל דותן:  לגבי סעיף 79

אלון שוסטר: אתם החתול, כן?     

אייל דותן: אני מקווה שלא, לגבי מה שאמרו כאן לגבי ייזום תשלומים

אייל דותן:  הייזום הבסיסי כבר קיים

אייל דותן:  גם חיוב על פי הרשאה, לא כתוב בשום מקום בחוק שאסור, אפשר לעשות חיוב על פי הרשאה בדרכים אחרות

אייל דותן:  הסטנדרט הזה של החיוב על פי הרשאה, ה-open banking של הייזום תשלומים הבסיסי זה לדעתי המצאה של ישראל ואין סטנדרט כזה עדיין וצריך לבנות את זה

אייל דותן:  עדיין חיוב על פי הרשאה קיים שנים רבות לכולכם יש חיובים על פי הרשאה בחברת חשמל, בחברת המים, בארנונה

אייל דותן:  יש הרבה חיובים על פי הרשאה

אייל דותן:  חוק שירותי התשלום הצרכני, יש פרק שלם שמאפשר הקמה של חיוב על פי הרשאה, אז זה לא שזה לא קיים

אלון שוסטר: רק לפני שאתה ממשיך שאלה, אני דווקא רוצה לשאול אותך

אלון שוסטר:  טבעי שתהיה איזושהי סוג של חדשנות, נקרא לזה, בגלל סוג של ניגוד עניינים

אלון שוסטר:  אתה יכול להגיד לנו פה, זה מקום פתוח, שאתם נכנסים למהלך הזה בנפש חפצה, או לפחות מבינה? מקבלת?     

אייל דותן: הבנקים, כמו שנאמר כאן פועלים לפני אבני הדרך שנקבעו ל-open banking, יש אבני דרך

אייל דותן:  הבנקים כבר ממזמן נכנסו ל-open banking ולא חיכו לא לחוק הזה ולא לחוק שירות מידע פיננסי כי בנק ישראל כבר לפני הרבה שנים חייב את הבנקים להיכנס גם בלי חוק

אייל דותן:       אם זה לא ברור אני אסביר

אייל דותן:  עוד לפני חוק שירות מידע פיננסי בנק ישראל פרסם את 368, הרבה לפני שהיה החוק, מה שהבנקים עושים היום, כל יתר הגופים הפיננסים בישראל לא עושים ועוד רחוקים, ואני שואל איפה חברות הביטוח שבכלל השירות מידע פיננסי לא חל עליהם? יש הרבה גופים אחרים

אייל דותן:  אני חושב שמבחינת הבנקים הם הכי קדימה, הכי בפרונט של כל הגופים הפיננסים בישראל מבחינתopen banking אז אני בטח לא חושב שאפשר לבוא בחשדנות כלפי הבנקים, בטח לא במובן הזה

אייל דותן:       לגבי 79 שני דברים ברשותך

אייל דותן:  אחד, זה ואמרנו חזרנו לאורך הדיונים, שכדי ליישם את החוק הזה, צריך צו איסור הלבנת הון

אייל דותן:  אי אפשר שהחוק הזה ייכנס לתוקף בלי שיהיה צו איסור הלבנת הון

אייל דותן:  יש כאן גופים שהיום הם תחת רישיון של נותן שירותים בנכס פיננסי לרשות שוק ההון, יש צו איסור הלבנת הון שחל עליהם

אייל דותן:  הגופים האלה שעוסקים בשירותי תשלום יעברו עכשיו לרישיון נפרד, חדש, של רשות תשלומים

אייל דותן:  לחברת תשלומים אין צו איסור הלבנת הון, אני מקווה שבתוך שנה יהיה, אבל אני חושב שצריך להתנות את הכניסה

אייל דותן:  אי אפשר שנותני שירותי תשלום יפעלו בישראל בלי צו איסור הלבנת הון, בלי סטנדרט של איך לפעול מבחינת הלבנת הון

אלון שוסטר: לזה קוראים בום, זה נשמע לי כמו משהו ענק שלא חשבנו עליו?     

אייל דותן: אמרנו את זה לאורך הדיונים

אייל דותן:  אני לא רוצה שייוצר מצב שבעוד שנה החוק ייכנס לתוקף ולא יהיה צו איסור הלבנת הון

אלון שוסטר: האם זה ברור שבשנה הזאת זה אחד מהתנאים שצריכים להתמלא?     

רוני בקמן: לא, אני דבר ראשון אגיד, בנוגע לנותן שירות בנכס פיננסי, שחלקם באמת יעברו להיות חברות תשלומים

רוני בקמן:  הוראת המעבר שלהם מציינת שימשיך לחול עליהם כל תקופת המעבר, אותו כולל לעניין - - -     

אייל דותן: גופים חדשים

רוני בקמן: אוקיי, לעניין גופים חדשים אני חד משמעית אנחנו מבינים את הבעיה, ורשות ניירות ערך מתכוונת לקחת את הדבר הזה כפרויקט ראשון במעלה מהבחינה הזאת, כולנו מודעים לקושי הזה, אני לא חושבת שיש למישהו כאן איזשהו ספק בנוגע לקושי להתחיל פעילות של שירותי תשלום בלי צו איסור הלבנת הון

אייל דותן: אני לא חושד ברשות לניירות ערך ואפילו סומך עליה, יש לנו פשוט ניסיון עם צו איסור הלבנת הון הקודם, שלקח שנים עד - - - אותו

אלון שוסטר: רגע שניה, זאת אומרת שאנחנו צריכים להיות משוכנעים במסגרת גאנט הפעילות, או האלגוריתם להגעה ליעד הנכסף

אלון שוסטר:  צריך להיות שם התיאום - - -     

משה מזרחי: אדוני יושב הראש יש פה דווקא במובן החוקקתי בשורה, תמיד היה לנו את זה בחוקי התכנון והבניה

משה מזרחי:  במקום להקשות על השוק, כי זה מה שנרמז כאן, ולהגיד נתנה את התהליך ואם זה לא יקרה, נתעכב

משה מזרחי:  עכשיו בסדר השוק זז, השוק הפרטי לא צריך לסבול והצרכן לא צריך לסבול אם מישהו מתעכב בממשלה

משה מזרחי:  הממשלה יש לה זמן, הם יעשו את זה, ואם יהיה איחור אז יהיה איחור ויצטרכו לטפל בזה

קריאה: למה זה משפיע על הבנקים אייל?     

משה מזרחי: זה ברור שזה חשוב מה שאומר ידידי מאיגוד הבנקים אבל לא לעכב

משה מזרחי:  יש פה חברים רציניים מאוד מהממשלה, שמו את החוק, הם יודעים את לוחות הזמנים, הם עובדים קשה

אלון שוסטר: זאת אומרת זה ברור שזה חלק מהצעדים המובנים ליישום החוק

אייל דותן: - - - איפה זה כתוב ואי אפשר שהחוק הזה ייכנס בלי צו איסור הלבנת הון

אייל דותן:  אתם לא רוצים שגופים שמנהלים כספים של הציבור, כמו חברות תשלומים, כמו חברה שמנהלת חשבון תשלום יפעלו בלי צו איסור הלבנת הון

קריאה: אבל יש צו על חלק מהגופים

אייל דותן: רגע, אני לא ביקשתי לדחוק, אני רוצה לוודא שבתוך שנה יהיה צו איסור, ולשאלת משרד האוצר אני אסביר למה זה רלוונטי לבנקים כי כבר היינו שם

אייל דותן:  ברגע שהחוק ייכנס לתוקף, ועל הגופים האלה לא יחול צו איסור הלבנת הון הם יבואו לבנקים לפתוח חשבון בנק, הם לא יפתחו חשבון בנק

אלון שוסטר: השאלה אם זה נכון להטמיע בתוך החוק הקונקרטי את האמירה, אתם יכולים להגיד זה טריוויאלי, ברור שלא נוכל להפעיל

רוני בקמן: החוק הזה הוא גדול, גם במובן הזה שיש בו הרבה פעילויות שהם לא בהכרח הדבר העיקר, לעצור את הכל, כולל לעצור את כל הגופים שיש עליהם הוראת מעבר, ולכן כן חל עליהם

רוני בקמן:  אנחנו נעצור את הכל בגלל הדבר הזה? זה לא - - -     

אייל דותן: אנחנו לא מבקשים שתעצרו, אנחנו מבקשים שבתוך שנה יהיה צו איסור הלבנת הון, זה מה שאנחנו מבקשים

קריאה: אנחנו נעשה כל מאמץ להעביר צו איסור הלבנת הון, אתם יודעים טוב מאוד שזה תלוי בעבודת הכנסת והממשלה

אייל דותן: אתם מגלגלים את הבעיה לבנקים

קריאה: אי אפשר להתנות את זה בחוק

רוני בקמן: להתנות את החוק בצו איסור הלבנת הון?     

אייל דותן: חד משמעית

רוני בקמן: כלומר, הוא לא ייכנס לתוקף זה מה שאתה אומר?     

אייל דותן: נכון

רוני בקמן: אבל זה בלתי אפשרי

אייל דותן: סליחה, אתם מגלגלים את הביעה לבנקים

רוני בקמן: אני לא חושבת שזה מה שאנחנו עושים

אייל דותן: בעוד שנה, ואתם תבואו בטענות שלא פותחים חשבונות בנק לגופים שרוצים לפעול כי אין צו איסור הלבנת הון, ויטילו את האחריות, עוד פעם נלך לבתי משפט, היינו שם, כל מה שאני אומר כבר קרה

רוני בקמן: אם בנק יחליט לסרב סירוב על שירותי תשלום או פתיחת חשבון ייעודי לכספי לקוחות, לגוף שלא חל עליו צו איסור הלבנות, אני חושבת שכולנו יודעים שמדובר בסירוב שהוא סביר

אייל דותן: התוצאה היא לא אותה תוצאה?     

רוני בקמן: לא

אייל דותן: התוצאה היא אותה תוצאה

רוני בקמן: לא

אייל דותן: מה המשמעות שנכנס החוק לתוקף אבל הגופים לא יכולים לפתוח חשבון בנק?     

משה מזרחי: א' יש גופים שהחוק יחול עליהם וכן הם יהיו כפופים לחוקי הלבנת הון, להבנתי

אייל דותן: איזה גופים?     

משה מזרחי: הגופים שמפוקחים, יש גופים שהם לא חדשים

משה מזרחי:  ברור

משה מזרחי:  ולכן אין מה לתקוע את כל החוק

אייל דותן: - - - זאת הפליה לטובת - - - וגופים חדשים לא, הם לא יוכלו להמשיך לפעול

עמיהוד שמלצר: אדוני, נאמר פה לפרוטוקול שרשות ניירות ערך זה צו של השר, תעשה השתדלות ותעשה כל שביכולתה כדי שבשנה הקרובה יופץ ויותקן צו איסור הלבנת הון שיחול על נותני שירותי תשלום

אייל דותן: לא יופץ, יחוקק

עמיהוד שמלצר: יחוקק, יותקן צו איסור הלבנת הון

עמיהוד שמלצר:  אבל אנחנו לא מתנים את החוק בקיומו

איתי עצמון: לא מתנים את תחילת החוק בצו

אייל דותן: אנחנו רוצים גם שיהיה בחוק שלא יהיה צו איסור הלבנת הון, שמבחינת הבנקים זה יהיה סירוב סביר לא לפתוח חשבון בנק

קריאה: אומר היועץ המשפטי לוועדה שזה לא מקובל להתנות - - - אנחנו לא נתקע את כל החוק

קריאה:  זה לגיטימי לדרוש שהממשלה תיערך

איתי עצמון: יש עוד תנאים, אגב, שזה מתקיים, אני מניח

איתי עצמון:  אני אכתוב שצריכה להיות מערכת ממוחשבת, יש עוד תנאים הרי שנדרשים כדי שהחוק ייכנס לתוקף, לכן ניתנת שנה

איתי עצמון:  אם השנה לא תספיק והממשלה תחשוב שצריך לדחות - - -     

אלון שוסטר: טוב, אדוני ההערה נשמעה

אייל דותן: אני לא רוצה שבמדינת ישראל יקומו גופים שמנהלים כספים של אחרים בלי צו איסור הלבנת הון, ובלי הוראות של הלבנת הון

אלון שוסטר: לדבר הזה אני רוצה להבין, התשובה היא לא יקום ולא יהיה?     

רוני בקמן: אז שוב, אני חושבת שבנק שמסרב לפתוח חשבון לגוף שלא חל עליו צו איסור הלבנת הון והוא מנהל כספי לקוחות, מדובר בסירוב סביר

רוני בקמן:  כלומר, אם זה הפחד שלהם שאנחנו נבוא או שמישהו אחר יבוא ויגיד להם למה לא פתחתם לו חשבון? אני לא חושבת שזה המקרה, אני לא יודעת למה זה מה שצריך לעצור את החוק הזה? הסוגייה הזאת היא זאת שתעצור את כל הפרויקט הענקי הזה?     

אלון שוסטר: טוב תודה, כן עוד?     

אייל דותן: נושא שני, לגבי סעיף 33 לא קיימנו דיון ב-33 ה', דילגנו על 33 ה'

איתי עצמון: נכון, זה מהנושאים שעוד נשארו לנו

אייל דותן: אבל זה מתחבר לנו לסעיף התחילה, כי כל הנושא של הקישוריות זה גם נושא שמחייב פיתוח של משהו שלא קיים היום, כי צריך להקים מערכת שתחבר בין כל אפליקציות התשלומים בישראל

אייל דותן:  זה לא משהו שייקח - - -     

איתי עצמון: אבל למה זה קשור ל-33 ה'? 33 ה' אני רק אגיד, זה סעיף שמסמיך את השר אם הוא נוכח, שלא יתפתחו מנגנונים מספקים לחובות לפי הסעיף, הוא רשאי להתקין תקנות לגבי אופן היישום, זאת אומרת זה בשיקול דעת

אייל דותן: אז אני אומר, אין היום מערכת תשלומים שמאפשרת חיבור בקישוריות, זה מחייב הקמה של מערכת, ההקמה של המערכת לא תקרה בתוך שנה

אייל דותן:  צריך לתת כאן תקופת מעבר סבירה והגיונית כדי להקים מערכת כזו

אייל דותן:  זה להקים מערכת תשלומים, להקים מערכת כמו מסב, שתוכל לחבר בין גופים לפי פרט מזהה שאפילו עוד לא סיימו לקבוע מה הוא יהיה

עמיהוד שמלצר: נגיע לזה עוד מעט

עמיהוד שמלצר:  תשמור את ההערה הזאת

אייל דותן: לא, אנחנו מבקשים תקופת מעבר יותר סבירה

אלון שוסטר: בסדר הוא אמר שהוא ייתן תשובה בהמשך

עודד אופק: עורך דין עודד אופק אני רק אחליף כובע קצר, איגוד הברוקרים בבורסה לניירות ערך בתל אביב

עודד אופק:  אדוני, אמנם אני מעלה איזושהי נקודה שאנחנו קצת פספסנו את ההתחלה, אבל בכל זאת היא מאוד מאוד חשובה

עודד אופק:  אנחנו דיברנו כאן הרבה על חילול תחרות, אני מקווה שעוד לא התעייפתם מספיק מהנושא הזה

עודד אופק:  הברוקרים הם אלה שמחוללים את התחרות מול המערכת הבנקאית בכל ההקשרים של ניהול מסחר עצמאי

אלון שוסטר: איך אומרים ברוקר בעברית?     

עודד אופק: אני יכול לומר חבר בורסה שאינו בנק, חשב

עודד אופק:  אם זה מקל אז אפשר להשתמש במונח הזה

עודד אופק:  ובצורה מוזרה מעט, דווקא החשבים הוצאו לחלוטין, לא נמצאים כאן בתוך החוק הזה באיזשהו הקשר, לא מקבלים איזשהם הקלות, ודיברנו מקודם גם על ההקלות הצרכניות, אני קושר גם את העניין הזה

עודד אופק:       נקודה אחת אני חושב שראוי לתת עליה את הדעת ולתת לה מענה בהקשר הזה כדי לא למנוע לחלוטין את האפליה, ואת העובדה שדווקא מחולל התחרות לא נמצא כאן ומקבל הקלות, ולבוא ולומר שלפחות לגבי ייזום תשלומים בסיסי הם לא יידרשו להוציא רישיון מלא כפי שכל הגופים, מה שנקרא, יש להם מאסדר ספציפי והם רשאים לפנות אליו לקבל היתר, אז שגם הברוקרים, או חברי הבורסה, החשבים, חברי הבורסה שאינם בנקים, יתאפשר להם באמצעות היתר מרשות ניירות ערך לפעול לעניין ייזום תשלומים

עודד אופק:       וכך לכל הפחות הקלה מסוימת, בשים לב לכך שהם כן מאוסדרים אגב על פי תקנון הבורסה והנחיות מכוח תקנון הבורסה, שהפסיקה ראתה בזה תקנות בנות פועל דחיקתי שאני לא רוצה להיכנס כרגע אם מפוקחים ספציפית על ידי הרשות אבל בעקיפין, בשים לב שרשות היא זאת שמאשרת גם את ההנחיות וגם את התקנון, אז יש כאן פיקוח עקיף או הסדרה עקיפה של רשות ניירות ערך, ולכן היינו מבקשים שלכל הפחות יתאפשר, במסגרת החוק הזה את ייזום התשלומים גם הם להכניס אותם פנימה, אגב היתר מרשות ניירות ערך

אלון שוסטר: מי מגן על הברוקרים פה?     

עודד אופק: אני אדוני

אלון שוסטר: אוקיי אבל מי עוזר לך?     

עודד אופק: וגם הרשות

רוני בקמן: אז באמת רשות לניירות ערך לא מפקחת על החשבים, על חברי הבורסה שאינם בנקים, יש מפקח עליהם זה באמת הבורסה, ולכן להכניס אותם למנגנון של האישור שחל רק על גופים שיש להם רישיון פיננסי אחר, כמו נותני אשראי חוץ בנקאי, כמובן בנקים, חברות כרטיסי אשראי, לא רלוונטי לצערי לגוף שאין לו פיקוח על ידי רגולטור פיננסי, והיינו רוצים כמה שיותר כמובן להקל, ולכן גם הרשות, כפי שידוע לעורך דין אופק, מקדמת את חוק ברוקר דילר שיכניס את חברי הבורסה שאינם בנקים תחת פיקוח הרשות וכמובן כשזה יקרה אני מבטיחה לך שגם האישור לייזום יבוא מיד אחר כך

אלון שוסטר: יפה, לא לחינם הגעת, שמעת?     

עודד אופק: כן אדוני, אני רק רוצה לומר, עושה רושם שחברי הבורסה שאינם בנקים, שאגב כן מפוקחים כמובן על ידי הבורסה - - -     

רוני בקמן: לא, אמרתי לא על ידי רגולטור פיננסי

עודד אופק: היית מאוד רגישה לניואנס, זה ברור, שכן מפוקחים על ידי הבורסה, בסופו של דבר נדרשים לחכות כאן לזה שחוק הגנת הצרכן אולי יגיע, לזה שחוק ברוקר דילר אולי יגיע ובינתיים מי שאמור לחולל את התחרות לא נהנה משום הקלה

עודד אופק:  לא יכול בעצם את ייזום התשלומים הוא הגוף היחיד מבין כל הגופים הפיננסים, כולם, ואני אומר עוד פעם, הם הגוף שמחולל את התחרות בניירות ערך בישראל מול התאגידים הבנקאיים, אין גורם אחר

עודד אופק:  הם הגורם המחולל

עודד אופק:  דווקא הם אמורים להוות את התחרות, ושוב, אנחנו באים ואומרים לפני הוועדה, הוועדה הזו אנחנו נושאים עינינו אל הוועדה לעניין התחרות

עודד אופק:  דווקא הם לא יכולים לקבל הקלה? ואגב אפשר לקבוע שהבורסה תיתן את ההיתר לצורך העניין

רוני בקמן: לצערנו אין אפשרות כזאת

רוני בקמן:  בכלל נגיד, הטלת עיצומים כספיים, כן? אותה סמכות קשה שרגולטור מפעיל על גופים, אי אפשר לתת אותה לבורסה בהקשר הזה אין מה לעשות

רוני בקמן:  אלו לא דברים שלא חשבנו עליהם, זה פשוט בלתי אפשרי לעשות את השינוי הזה

רוני בקמן:  ואני גם אוסיף, רישיון לייזום בסיסי, זה רישיון קל, זה רישיון עם דרישות בעיקר כמעט בעיקר טכנולוגיות, החשבים, יש להם מערכות טכנולוגיות מצוינות שכבר היום קיימות, יש להם כבר היום הוראות לעניין אבטחת מידע מכוח תקנון הבורסה

רוני בקמן:  אם הם יבואו וירצו לקבל רישיון לצורך ייזום בסיסי מדובר בנטל רגולטורי מאוד מאוד קטן בשביל מה שכבר חל עליהם בכל מקרה

אלון שוסטר: תודה

רוני בקמן: אז אני לא חושבת שיש כאן משהו מאוד - - -     

תום יערי: רשות התחרות

תום יערי:  אני אשמח לחזור לנקודה הקודמת של הצו איסור הלבנת הון, ולחדד את מה שנאמר, שנאמר שזה יהיה סירוב סביר לסרב לפתוח לגוף שאין לו צו

תום יערי:  אני רוצה לחדד, עשוי להיות סירוב סביר, עשוי להיות סירוב בלתי סביר

תום יערי:  כבר יש פסיקה שקיומו של צו זה גורם מפחית סיכון ומקשה על סירוב להיות סביר

תום יערי:  זה לא שאוטומטית אין צו, הכל סגור והוא סביר, או הפוך

תום יערי:  רציתי לחדד לפרוטוקול

אייל דותן: אם היה צו, אז אפשר היה לבוא ולהגיד שאפשר לטעון לסירוב בלתי סביר אחר, נוסף

תום יערי: אני מסכימה שצו הוא גורם מפחית סיכון

אייל דותן: עצם אי קיום הצו, הוא סירוב סביר לא לפתוח חשבון בנק

תום יערי: אי קיום של צו זה אומר שכל סירוב הוא סביר

אייל דותן: גוף שמנהל את כספי הציבור, גוף שמנהל כספים של אחרים, שאין עליו צו איסור הלבנת הון, לא עושה בדיקת הכר את הלקוח, לא מזהה את הלקוחות, זה נשמע לך סביר לנהל חשבון?     

תום יערי: אני לא מכירה פסיקה שקבעה הכרעה סופית בעניין, ואני לא רוצה שיישמע שיש הכרעה שלנו

אייל דותן: אז אנחנו חוזרים על דרישתנו, שהחוק יוכפף לחקיקה של כניסה לתוקף של צו איסור הלבנת הון רלוונטי לחברת תשלומים

אייל דותן:      (היו"ר אוהד טל)         

איתי עצמון: התייחסות לגבי הטענות?     

אוהד טל: על הלבנת הון?     

קריאה: אנחנו מתנגדים להתניית הכניסה לתוקף של החוק בהתקנה של צו איסור הלבנת הון

אוהד טל: אוקיי זה ברור

אוהד טל:  ולגבי התכולה? התאריכים? אני מבין שזה עוד במחלוקת?     

משה מזרחי: רק הייתה איזו הצעה של רשות לניירות ערך להגדיר איך אנחנו מייצרים, אילנית הסבירה את המורכבות, אבל כן לייצר מצב שבו מה שכן אפשר כבר לעשות, כלומר את כל הנושא הזה של הוראות מעבר

קריאה: יצא נוסח של הוראות מעבר שהתייחס לדבר הזה שהובא לוועדה כמובן

משה מזרחי: יושב הראש, הוסבר כמה התהליכים הם מורכבים, אבל מצד שני יש כבר, זה לא אירוע אחד שזה אפס או אחד, יש כאן איזה רצף של - -- אז צריך מה שנקרא, שמוכן במטבח תוציאו לשולחן, אל תחכו שגם המרק וגם הסטייק

קריאה: נכון, ומה שנמצא בתקן של בנק ישראל, בדיוק

איתי עצמון: אנחנו דיברנו לאורך הדיונים על נושאים שונים שתלויים בקביעה של הוראות מאסדר ואני מזכיר שהוועדה כן הביעה רצון שייקבע איזשהו מועד, לפחות לגבי חלק מההוראות שנדרשות לצורך יישום החוק שהוראה שקובעת מועד בעצם לקביעת הוראות מאסדר ראשונות, X חודשים לפני יום התחילה

איתי עצמון:  יש לכם נוסח שמתגבש בעניין הזה? אתם רוצים שהנושא הזה יידון בהמשך?     

רוני בקמן: נוסח של מועדי תקנות ראשונות הכוונה?     

איתי עצמון: לא תקנות, הוראות     

רוני בקמן: זו הכותרת, אולי צריך באמת לעדכן אותה

רוני בקמן:  אז באמת סעיף 81 מתייחס לזה השאלה אם אתה רוצה?     

איתי עצמון: לא, אני לא מדבר על תקנות, אני מדבר על הוראות מאסדר

איתי עצמון:  דיברנו על נושאים מסוימים

רוני בקמן: כן, אז דיברנו על 41 א' שעוסק בהוראות שיאפשרו את הצד של מנהל חשבון התשלום לצורך פעילות ייזום, לקבוע להם מועדים

רוני בקמן:  אז אנחנו באמת נציג בפני הוועדה מועדים רלוונטיים כדי שכמובן שהם ייכנסו ויאפשרו את פעילויות הייזום עוד לפני שמנהל חשבון התשלום יידרש להנגיש את השירות הזה

איתי עצמון: אוקיי

אוהד טל:  בבקשה

נטע דורפמן רביב: נטע דורפמן פייפיל אנחנו גם מבקשים שההוראות, לא ראינו עדיין נוסח לגבי מדינות שבהן ניתן להפקיד כספים בחשבון הייעודי, גם הוא יפורסם מספיק זמן לפני שהחוק ייכנס לתוקף, כדי שיהיה אפשר להיערך בהתאם

נטע דורפמן רביב:  רשימה ראשונה שתפורסם גם כן מספיק זמן כדי שנוכל להיערך בהתאם

איתי עצמון: את מדברת על הגדרה של גוף מנהל?     

נטע דורפמן רביב: נכון, בהגדרה של גוף מנהל ביקשנו להרחיב אותה ולאפשר שלא יהיה אישור פרטני, אלא שיהיו גם הוראות מראש כדי שגופים זרים יוכלו לדעת

איתי עצמון: יש שם פשוט רשימה, זו ממש רשימה

נטע דורפמן רביב: אני לא ראיתי נוסח

איתי עצמון: לא, אין נוסח בעניין הזה, גם אני לא ראיתי נוסח

נטע דורפמן רביב: אז אם יש רשימה, אז שהרשימה הזאת, לפחות הרשימה הראשונה תפורסם מספיק זמן מראש כדי שנוכל להיערך

אורית שרייבר: נאמר שאי אפשר שכל הוראה שהרגולטור צריך להוציא צריך לקבוע בחוק שהיא תינתן לפני תחילה

אורית שרייבר:  כמובן שאנחנו עושים מאמצים, הרשימה לא נראה לי איזה עניין גדול, אבל אני רוצה להגיד שזה לא יכול להמשיך ככה, אם כל דבר צריך לקבוע בחוק זה פשוט לא יעבוד

אוהד טל: טוב, בסדר, נמשיך

איתי עצמון: אז בעצם כרגע מה שמוסכם זה רק השינויים שציינתי בסעיף קטן ד' לעניין אבחנה בין מועדי התחילה ומועדי כניסתה לתוקף של חוק מתן גישה ואישור ועדה

עמיהוד שמלצר: נכון, המועדים נשארו כפי שהצענו, היה דיון, הסברנו למה הם צריכים להישאר כפי שהם

אוהד טל: אוקיי אז אנחנו עכשיו בסעיף 80? רק סעיף אחד? הייתי נשאר בחוץ קצת יותר

עמיהוד שמלצר: סעיף 80 הוראות מעבר

עמיהוד שמלצר:           אני אעבור על כל הסעיף ואז נעבור גוף גוף

אוהד טל: אין בעיה

עמיהוד שמלצר: סעיף 80 עוסק בגופים שכבר עוסקים בשירותי תשלום

עמיהוד שמלצר:  אנחנו לא רוצים שכניסת החוק לתוקף תעכב אותם והם לא יוכלו לפעול אם יהיה עיכוב, עד לקבלת הרישיון

עמיהוד שמלצר:  ולכן יש כאן כמה סוגי גופים וכמה תנאים שבהתקיימם הם יוכלו להמשיך ולפעול

עמיהוד שמלצר:       סעיף קטן א' מדבר על גוף שעבר יום התחילה עסק בשירותי תשלום ולא היה בידו רישיון, גוף כזה הוא לא מפוקח כיום על ידי רשות פה בארץ, הוא אבל כן יוכל להמשיך ולפעול אם הוא הגיש בקשה בתוך שלושה חודשים מיום התחילה וקיבל מהרשות אישור על הגשת הבקשה, וזאת עד למתן החלטה בבקשה שלו

עמיהוד שמלצר:    בסיפה של הסעיף מודגש שאם מדובר במישהו שהגיש בקשה למפקח על נותני שירותים פיננסים והמפקח דחה את בקשתו, אז כמובן שאותו גוף לא יוכל להמשיך לעסוק בעיסוק שכאמור לא ניתן לו לגביו רישיון

עמיהוד שמלצר:  סעיף קטן ב' על מישהו בעל רישיון למתן אשראי או בעל רישיון למתן שירות בנכס פיננסי, מי שמפקח על שירותים פיננסים המוזכרים

עמיהוד שמלצר:       גוף כזה יכול לעסוק בשירותי תשלום עד תום 24 חודשים מיום התחילה, ובלבד שהוא מסר על כך הודעה לרשות, ושהוא הגיש בקשה לרשות בתוך 18 חודשים מיום התחילה

עמיהוד שמלצר:  סעיף ג' מדבר על מישהו שהוא בעל רישיון סליקה לפי חוק הבנקאות רישוי, גוף כזה יכול לעבוד בשירותי תשלום עד תום 18 חודשים מיום התחילה, ובלבד שבתוך שישה חודשים הגיש בקשה לקבל רישיון

עמיהוד שמלצר:       סעיף קטן ד' מדבר על גופים כאלה שעוסקים, נתנו להם פטור מרישיון ויש לגביהם בעל שליטה, למרות שהחוק מחייב לקבל היתר שליטה לבעל שליטה

עמיהוד שמלצר:  הכוונה היא שהם כל עוד הם יכולים לעבוד בפטור לרישיון גם לגבי בעל השליטה, הוא יוכל להמשיך להיות בעל השליטה ולהחזיק באמצעי שליטה למרות שהוא לא קיבל היתר

עמיהוד שמלצר:  כמובן שברגע שתוגש בקשה, והרשות תבחן את כשירותו של בעל ההיתר ואת עמידתו בתנאים, אז אם הוא עומד בתנאים הוא יוכל להמשיך להיות בעל היתר שליטה, אם הוא לא עומד בתנאים היתר השליטה יבוטל

איתי עצמון: אני אעיר כמה הערות קצרות

איתי עצמון:  הערה אחת לגבי מתן המשך אפשרות לגוף להמשיך בעיסוקו כל עוד לא ניתנה החלטת הרשות בבקשה שהוא הגיש, אני חושב שכדאי לחדד כאן שמכיוון שזו בכל זאת הוראה שגוברת על הוראות החוק החדש ומאפשרת לגופים להמשיך ולפעול, שלא מספיק להגיש ראשית בקשה, כלומר צריך בעצם שתהיה בקשת רישיון להנחת דעתה של הרשות, כך שבעצם היא תיתן לאותו גוף להמשיך ולפעול

איתי עצמון:       הערה נוספת לעניין פרסום של הגופים האלה שקיבלו אישור להמשיך לפעול, פרסום לציבור, אני מציע פרסום באתר הרשות, כדי שהציבור יידע מי הגופים שרשאים לפעול לפי הוראת המעבר

איתי עצמון:  בעצם אני עושה כאן איזושהי הקבלה למרשם שקיים לפי הוראות החוק העיקרי

איתי עצמון:  שאלה נוספת לעניין הגופים בסעיף קטן א', חלק מהגופים האלה בעצם עובדים בלי רישיון היום ובניגוד לחוק?     

עמיהוד שמלצר: א' חלק מהגופים עובדים היום בלי רישיון, יש גופים שפועלים בפטור לפי תקנות פטור שהוצאנו מכוח חוק שירותים פיננסים מוסדרים - - -     

איתי עצמון: שעד מתי הם בתוקף?     

עמיהוד שמלצר: הפטור הזה הוא בתוקף עד ה-1 בינואר 2024, וגם בהקשר הזה אנחנו ניתן לזה מענה ואנחנו נאריך את זה

עמיהוד שמלצר:  יש גופים שהם נמצאים בתהליך ולא היה ברור מה מעמדם, היו כמה גופים שפנו אליהם וגם לגביהם, אמנם הם לא מפוקחים, אבל בגלל זה גם צמצמנו את כל המועדים, זה לא כמו חברה שיש לה רישיון, שיש לה 24 חודשים, יש לה פרק זמן ארוך שהיא יכולה לפעול, יש לה פרק זמן ארוך להגיש בקשה

עמיהוד שמלצר:       גופים שאין לגביהם פיקוח לגבי הפעילות הזאת, יש להם זמן תחום, קצר יותר, בשביל להגיש את הבקשה

עמיהוד שמלצר:  הבקשה תיבחן באופן ראשוני כמובן כמו שהוספת, להנחת דעתה של הרשות

עמיהוד שמלצר:  הבקשה, אם על פני הדברים ייראו שאין על מה לדבר, בתוך פרק זמן מאוד קצר הרשות תוכל להגיד no go ואותו גוף לא יוכל להמשיך לעבוד בעיסוק שלו

איתי עצמון: אוקיי, השאלה שרציתי לשאול כאן לגבי אותם גופים, האם לא נכון לתחום את התקופה שבה הם יהיו רשאים לפעול? כי בעצם הם רשאים לפעול כל עוד לא ניתנה החלטת הרשות בבקשה שלהם

עמיהוד שמלצר: אנחנו נחזור עם תשובה

איתי עצמון: ולעניין סעיף קטן ד', לא לגמרי מתחדד פה האם מי שערב יום התחילה היה בעל שליטה, רואים אותו כבעל היתר שליטה לפי סעיף 10, אני מניח לא לטוח ארוך? אלא בעצם רק לתקופות באותם סעיפים קטנים, נכון?     

עמיהוד שמלצר: נכון

עמיהוד שמלצר:  נוסיף את הערת הנוסח הזאת אבל זה מה שהתכווננו, כל עוד הם יכולים לפעול בלי היתר, בלי רישיון, וכמובן זה לא שאותם גורמים ייבחנו על ידי הרשות, והרשות תוכל, כאשר תוגש כל הבקשה על כלל הדברים הנדרשים, גם לגבי בעלי השליטה וכשירותם תיבחן בעת בקשת הבקשה

עמיהוד שמלצר:  - - - guaranty שמי שהיה בעל היתר שליטה יוכל להמשיך

איתי עצמון: כלומר בעצם זה לא גורע מהסמכות של הרשות כשהוא מגיש בקשה לרישיון, לבחון האם מתקיימים בו התנאים לקבלת היתר שליטה, זה רק באופן זמני

איתי עצמון:  לזה התכוונתם?     

עמיהוד שמלצר: נכון

איתי עצמון: אוקיי, צריך לחדד את זה בנוסח

אוהד טל: גמא בבקשה

אמיר אוחנה: אמיר ונג גמא

אמיר אוחנה:  טוב דיברנו פה לא פעם על הבעיה שלנו עם כפל הפיקוח על אותו שירות פיננסי

אמיר אוחנה:  אז אני אזכיר שגם היה דיבור על כך שאולי בכל זאת יהיו איזשהן הקלות מסוימות, עד עכשיו לא היו

אמיר אוחנה:  אנחנו מאוד מבקשים אם אפשר, לכל הפחות, את התקופה שיש כאן של 24 חודשים להאריך

אמיר אוחנה:      לאפשר עוד זמן תחת הפיקוח הקיים, הזמן הזה 24 חודשים יחלפו כהרף עין

אמיר אוחנה:  צריך עוד זמן שהרגולציה החדשה של הרשות לניירות ערך תתייצב, שאפשר יהיה לראות שבאמת אלו הוראות שאפשר לחיות אותן במקביל

אמיר אוחנה:  באמת 24 חודשים כאלה יחלפו כמו כלום

אמיר אוחנה:  אנא פשוט להאריך ואולי עד אז, מי יודע, משרד האוצר אומר שאולי הם יפתרו את בעיית הפיצול

מיכאל בן דהן: לא, זו לדעתי ההנחה המובלעת פה שעומדת מאחורי הדבר הזה, אבל אני כן רוצה רק להבהיר, לדחות את הקץ

מיכאל בן דהן:  אבל כרגע ההסדר הוא נותן שלוש שנים מהרגע שאנחנו מעבירים את החוק עד שהחברות צריכות להוציא רישיון

מיכאל בן דהן:  אני לא חושב שיש אף חברה שמתכננת להוציא רישיון בשלוש שנים, זו לא הסיטואציה

מיכאל בן דהן:       הזמנים שנתנו שנתיים להוציא רישיון לחברה שכבר היום יש לה רישיון, זה לא שהיא לא מכירה רגולציה והיא צריכה להתארגן על הדברים האלה מחדש, היא יודעת טוב מאוד, הם הגישו בקשה לרישיון ויש להם רישיון מרשות שוק ההון, הם מכירים

מיכאל בן דהן:  אני אגיד שבהקשר הזה אנחנו, שוב, צריכים לחזור לוועדה איך אנחנו יכולים לעשות את החיים קלים יותר מבחינת המעבר בין הרגולטורים, אנחנו מבינים שזה לא מיטבי אבל זה הכרחי

מיכאל בן דהן:       ולעניין ההצעה להאריך את זה, שוב, מה שאני שומע בין השורות זה לא באמת צורך לקבל רישיון חדש, אלא איזשהו רצון לדחות את זה ואולי שר האוצר יחליט אחרת עד שהם יצטרכו באמת לעבור

מיכאל בן דהן:  אז אני אגיד, שם העמדה שלנו היא מאוד ברורה

אמיר אוחנה: אני לא מאמין שבשלוש שנים זה יקרה, זה היה לגמרי בצחוק

אמיר אוחנה:  אני כן חושב שההוראות של הרשות לניירות ערך יתחילו לצאת הדברים יתייצבו, וכדאי שיהיה עוד קצת זמן ולא נראה לי שזה מה שיהרוס את התוכנית

אוהד טל: כן, היועץ המשפטי בבקשה

איתי עצמון: אני רוצה להגיד עוד משהו, אם דיברנו, אני מתחבר קודם לטיעונים על אפליה

איתי עצמון:  המצב שאתה בעצם תיצור עם הסדר כזה הוא מצב שבו יש שתי חברות שנותנות בעצם את אותו שירות ולתקופה ארוכה, אחת תהיה מפוקחת על ידי רשות ניירות ערך ואחת תהיה מפוקחת על ידי רשות שוק ההון, אני גם חושב שזה מצב לא אידיאלי, אז גם האיזונים כאן, אני חושב, צריכים להיות יותר זהירים

איתי עצמון:  זה לא נכון בעיני להאריך לתקופה מאוד ארוכה בלי שיש הצדקה משמעותית

איתי עצמון:  כלומר, נותנים בעצם תקופת מעבר ארוכה כשיש צורך בהיערכות ליישום, אבל אני לא שמעתי כאן טעמים חזקים

מיכאל בן דהן: אני אגיד יותר מזה, הוראות החוק שאנחנו קובעים עכשיו לא יחולו עליהם, שמירת כספי לקוחות וכל הדברים האלה, זה יתנהל באופן שזה מתנהל היום, ואני אומר, זה לא מיטבי, אנחנו חושבים שיש דרך יותר טובה לעשות את זה

אוהד טל: בסדר, אז אנחנו עוד מחכים להצעה

אריאל גנוט: שמירת כספי לקוחות, אנחנו מחויבים היום

אריאל גנוט:  יש טיוטת נוהל שיוצאת בקרוב של רשות שוק ההון לגופים כמוני

אריאל גנוט:  הטיוטה יצאה, אנחנו הגבנו לטיוטה ובקרוב גם גופים כמונו שמפוקחים על ידי רשות שוק ההון מחויבים בשמירת כספי לקוחות בדיוק אותו דבר כמו שרשות ניירות ערך תחייב

אריאל גנוט:  אין הבדל

אריאל גנוט:  זה פשוט רשות שוק ההון תוציא לי חוזר אחד, ורשות ניירות ערך תוציא לי חוזר אחר

אריאל גנוט:  נצטרך לשבת, להשקיע שעות, עורכי דין

רוני בקמן: שמירת כספי לקוחות תפוקח על ידי רשות ניירות ערך

רוני בקמן:  לא יהיו לך שני חוזרים בנושא הזה, אל תדאג

אריאל גנוט: אוקיי אז כל הזמן מחדשים לי פה, אני לא יודע לי

רוני בקמן: אין כאן שום חידוש, אולי זו אי הבנה

קריאה: חוק גם בכל מקרה יגבור על כל הוראה שתצא, לא יכול היות הוראות שסותרות את החוק, ושמירת כספי לקוחות נחתם בחוק - - -     

אריאל גנוט: מה שאנחנו בסך הכל מבקשים, תנו זמן לשוק לעכל

אריאל גנוט:  תנו לנו רק לעכל

אריאל גנוט:  אנחנו גוף גדול שנותן אשראי של מיליארדים, תנו לנו יותר זמן

אוהד טל: בסדר, ענית כבר

אוהד טל:  תודה

עודד אופק: אדוני אני למוד ניסיון מחוק הפיקוח על שירותים פיננסים מוסדרים

עודד אופק:  שירותים פיננסים מוסדרים שהסדיר כ-2,000 נותני שירותים פיננסים

עודד אופק:  הערה שאני חושב שאולי כדאי בכל זאת לקחת אותה בחשבון, אחד מהדברים הנכונים שנרשמו בסעיף 115 על חוק הפיקוח על שירותים פיננסים, הייתה הערה שמי שפנה וקיבל באמת את האישורים של עיסוק ייחשב כבעל רישיון בשינויים המחויבים בהקשר לחוק הזה ולמה זה חשוב? כי מי שמתחיל לפעול תחת אישור המשך העיסוק, חשוב שיתפסו אותו ויראו אותו כבעל רישיון לכל דבר ועניין, אחרת לא מתייחסים אליו ככה

עודד אופק:      אפרופו דרך אגב התאגידים הבנקאיים, כשרואים את אישור המשך העיסוק, זה חלק מההיבטים החשובים שיראו אותו ככה

עודד אופק:  אני יכול להפנות לסעיף 115

עודד אופק:  הסעיפים דומים מבחינת הנוסח, רק שאני לא רואה כאן מבחינת הנוסח את האמירה בסוף הסעיף, שעל עוסק כאמור יחולו על בתקופה שמיום התחילה, לא משנה כרגע לפי העניין, עד מועד בקשת המפקח ובקשתו, הוראות על פי חוק זה החלות לעניין זה על נותן שירותי תשלום כאילו היה בעל רישיון והכל לפי העניין ובשינויים המחויבים

עודד אופק:  אם דעתי תישמע, זה מאוד מסייע בתחילת הפעילות כשיש לך רק אישור המשך עיסוק ואתה רק צריך להצדיק בפני כולם שאתה רשאי לפעול

אוהד טל: כן, משרד האוצר?     

מיכאל בן דהן: אני מנסה רק לעשות סדר בבקשה

מיכאל בן דהן:  בשירותים פיננסים מוסדרים דובר על גופים שלא היה להם רישיון לפני זה, והחילו עליהם חוק וחייבו עליהם להוציא רישיון

מיכאל בן דהן:  פה אנחנו מדברים על גופים שיש להם רישיון

מיכאל בן דהן:  אז ככה שמבחינת הקשיים מול המערכת הבנקאית, אני לא כל כך הצלחתי להבין את ההקבלה שאתה עושה בין הסיטואציה פה לבין חוק שירותים פיננסים מוסדרים

עודד אופק: גם כאן דרך אגב יש גופים שחלקם הם לא בעלי רישיון

מיכאל בן דהן: אז או שהם לא פועלים, או שהם כמו שאמיר תיאר, גופים שפועלים מחו"ל, גופים גדולים בעלי רישיון כבר בחו"ל ושפועלים בישראל מתוקף תקנות הפטור

מיכאל בן דהן:  אז אנחנו לא מכירים שיש איתם איזשהם בעיות מבחינת הפעילות בישראל, אז שוב אני שואל מדוע צריך להחיל את ההסדרים האלה?     

עודד אופק: קודם כל באופן כללי, הרי ממילא יראו אותם כבעלי אישור המשך עיסוק והם יהיו רשאים להמשיך לפעול באופן הזה, לא כך? במהלך תקופת הביניים

קריאה: הם יכולים להמשיך לפעול מכוח הרישיונות שיש להם

עודד אופק: טוב, אני אשקול אם להעביר לכם נוסח בהתאם לאמירה הזאת

קריאה: אני אשמח לשאול שאלת הבהרה רק

קריאה:  סעיף ג' מתייחס לסולקים שהם אינם יציבותיים, נכון? כן

קריאה:  תודה

אוהד טל: שאלת שאלת הבהרה נכון? קיבלת תשובה? יפה מאוד, מצוין

אוהד טל:  כן גברתי

נטע דורפמן רביב: נטע דורפמן פייפל

נטע דורפמן רביב:  בסעיף קטן ב' בעצם מדברים על המשך פעילות של מי שיש לו רישיון לפי חוק שירותים פיננסים מוסדרים

נטע דורפמן רביב:  אני מזכירה שבחוק שירותים פיננסים מוסדרים רק חברה ישראלית יכולה לקבל רישיון

נטע דורפמן רביב:  המשמעות היא שגופים זרים שרוצים לפעול או שרצו לפעול בישראל צריכים לקבל רישיון

נטע דורפמן רביב:       אנחנו מבקשים שהתנאי שלפיו אפשר יהיה להמשיך לפעול בהתאם לרישיון במשך עוד 24 חודשים שהוא מותנה בכך שמי שיש לו את הרישיון יגיש בקשה לקבלת רישיון תשלום לפי סעיף 8 לחוק זה, שניתן יהיה להגיש את הבקשה גם לידי חברה ששולטת בו, או חברה שנשלטת על ידו, או על ידי חברה ששולטת בו, כלומר שגם חברה אחרת בקבוצה תוכל להגיש את בקשת הרישיון

נטע דורפמן רביב:       כלומר, אם יש לי גוף שיש לו רישיון מרשות שוק ההון, שהוא גוף ישראלי כמובן כי זה החוק, ומחליטים בסופו של דבר להגיש בקשת רישיון למשל, של חברה זרה, כי זו גם אפשרות לפי החוק הזה מה שלא היה קיים בחוק שירותים פיננסים מוסדרים, ניתן יהיה לעשות את זה במהלך 24 חודשים ולא צריך יהיה להחליט לפני שהחוק נכנס לתוקף רגע מהר מהר האם נגיש את החברה הישראלית? האם נגיש את בקשת הרישיון בעצם על ידי חברה אחרת בקבוצה שיותר אולי מתאימה? כמו שניתן יהיה בסעיף קטן ב', להגיש את בקשת הרישיון גם על ידי חברה אחרת בקבוצה

איתי עצמון: כלומר, גורם בעצם שהוא היום לא גורם?     

נטע דורפמן רביב: אבל כמובן הגורם שנמצא, יש גורם שהוא בעל רישיון

נטע דורפמן רביב:  כמובן שהגורם שהוא יגיש את הבקשה, הוא גורם שהוא חברה ששולטת בגורם בעל הרישיון, או בשליטתו או בחברה בשליטת אחד מהם

נטע דורפמן רביב:  כלומר חברה בקבוצה, לא חברה שלא קשורה כמובן

איתי עצמון: ואז ברגע שהיא הגישה בקשה, היא בעצם תוכל להמשיך לפעול, למרות שבעצם לא היה לה רישיון?     

נטע דורפמן רביב: כן אבל יש גוף שהוא בעל רישיון, הוא פועל, יש לו עוד 18 חודשים לפעול גם בלי להגיש עדיין את בקשת הרישיון

נטע דורפמן רביב:  ניתן זמן שאפשר יהיה להגיש את בקשת הרישיון בסופו של דבר לא צריך להגיש אותה לפי סעיף קטן א', שכן מאפשר בעצם לגופים זרים להגיש את בקשת הרישיון, אלא ניתן יהיה להחליט להגיש את זה גם עם הוראת המעבר, יש לי סעיף קטן ב' שגוף שכן יש לו רישיון בישראל יהיה לו גם זמן היערכות להחליט באיזו חברה הוא מגיש? האם בחברה הישראלית שיש לה את הרישיון? או שאולי בחברה אחרת בקבוצה? זה לא מפריע מבחינת התכליות של החוק, המשך העיסוק יהיה כמובן בחברה שיש לה את הרישיון

נטע דורפמן רביב:  אבל התנאי שהיא זאת שצריכה להגיש את הבקשה, זה תנאי שהוא מכביד על גופים שבעצם לא הייתה להם ברירה אלא להגיש את הרישיון של רשות שוק ההון על ידי חברה ישראלית

נטע דורפמן רביב:  מה שהחוק הזה הוא רחב יותר מאפשר

עמיהוד שמלצר: אנחנו נבחן את זה, אנחנו נבחן את הבקשה, נחזיר תשובה

אוהד טל: טוב, יש לכם הרבה עבודה לדיון הבא

אוהד טל:  טוב, עוד הערות? התייחסויות? יאללה נמשיך

איתי עצמון: הסעיף הבא הוא סעיף 81 שבעצם נוגע לתקנות הראשונות לעניין פטור מרישוי, שאגב התקנות האלה עלתה הסוגייה של כרטיסי הקניה, תווי הקניה

איתי עצמון:  השאלה אם אתם רוצים לדון בסעיף הזה עכשיו או שהוא חלק בעצם מבחינת הנושא בכללותו של תווי הקניה?     

אוהד טל: אז אנחנו נדלג עליו כרגע בסדר? 82

עמיהוד שמלצר: אנחנו מדברים פה על הוראת שעה לשנתיים

עמיהוד שמלצר:  אנחנו החלנו חיוב על סולקים גדולים להתקשר עם מאגדים, כאשר יש מאגדים שכיום פועלים ויוכלו לפעול כאשר שינינו את ההגדרה לחברת תשלומים

עמיהוד שמלצר:  בשנתיים שמיום התחילה, יש מאגדים שיוכלו לפעול שלא בכובע שלהם כחברת תשלומים אלא עדיין תחת הרישיון שלהם כבעלי רישיון שירותים פיננסים מוסדרים

עמיהוד שמלצר:       מה שקורה בהוראת השעה הזאת, שבמהלך השנתיים שהם עדיין יכולים לעבוד תחת אותו רישיון, החובה לגביהם, לגבי סולק גדול להתקשר איתם כמאגד, תמשיך לחול, וזאת בתוך התקופה של השנתיים האלה שהם יכולים לפעול שלא תחת רישיון חברת תשלומים

עמיהוד שמלצר:  זו מהות הוראת השעה

קריאה: בעצם בתום השנתיים, זה הזמן שכבר יהיה להם את הרישיון החדש?     

עמיהוד שמלצר: יהיו חייבים להיות בעלי רישיונות, כן

עמיהוד שמלצר:  - - - חברת תשלומים

קריאה: כל הסעיף הזה של הקונספט של המאגד, כל התכולה שלו, ממתי זה מתחיל?     

עמיהוד שמלצר: יום התחילה, שנה

עמיהוד שמלצר:  שנה מיום הפרסום ה-1 ביולי 2024

עמיהוד שמלצר:  שנתיים מיום התחילה, הוראת השעה הזאת

רוני בקמן: בעצם הגענו עכשיו לתוספת השלישית

רוני בקמן:  השאלה היא אם אתם רוצים?     

אוהד טל: נקרא אותה? אוקיי, בסדר, בוא נקרא

רוני בקמן: תוספת שלישית סעיף 48 א' הפרות של בעל רישיון או בעל אישור

רוני בקמן:  כאן אנחנו כבר הגענו בעצם לרשימת ההפרות שיוכל מאסדר להטיל בגינם עיצום כספי לפי החוק

רוני בקמן:  התוספת מחולקת לחלקים, בהתאם לחומרת ההפרה

רוני בקמן:  חלק א' זה הסכום הבסיסי, חלק ב' כפל הסכום הבסיסי, חלק ג' פי שלוש הסכום הבסיסי

רוני בקמן:  חלק א' 1

רוני בקמן:      תוספת שלישית (סעיף 48(א)) הפרות של בעל רישיון או בעל אישור חלק א'     

רוני בקמן: בעל רישיון או בעל אישור מאת הרשות שהפר הוראות או כללים שקבעה הרשות לפי סעיף 27

רוני בקמן:      חלק ב'     

רוני בקמן: חברת תשלומים שנתנה ללקוח ריבית על יתרת זכות בחשבון תשלום או כל הטבה אחרת הנגזרת ממשך תקופת קיומה של יתרת זכות בחשבון התשלום, בניגוד להוראות סעיף 22(ז)

רוני בקמן: בעל רישיון או בעל אישור מאת הרשות שלא עמד בדרישות לעניין הון עצמי, כפי שקבעה הרשות בהוראות מאסדר, או בדרישות נוספות לעניין ביטוח או בטוחה אחרת ככל שקבעה הרשות בהוראות כאמור, והכול בניגוד להוראות סעיף 25(א)

רוני בקמן: יוזם תשלום שהפר הוראה שקבע מאסדר יוזם התשלום, בהוראות מאסדר, בנושא חובות שיחולו על יוזם תשלום בנוגע לאופן השימוש שלו במערכת הממשק למתן הוראות תשלום, בניגוד להוראות סעיף 41(ב)

רוני בקמן: בעל רישיון או בעל אישור מאת הרשות שלא תיקן פגמים או מנע את פגיעתם, בהתאם להוראת יושב ראש הרשות שניתנה לפי סעיף 44

רוני בקמן:      חלק ג'     

רוני בקמן: חברת תשלומים שלא עשתה ביטוח או המציאה ערבות, להבטחת מלוא כספי הלקוחות שלא מוחזקים או מושקעים בחשבון ייעודי, בניגוד להוראות סעיף 24(ג), או בניגוד להוראות שקבעה הרשות לעניין זה לפי סעיף 24(ז)

רוני בקמן: אז כמובן שיהיה צורך בהמשך להתאים את ההפרות לשינויים שייעשו בנוסח

איתי עצמון: כמובן

איתי עצמון:  תוספת רביעית

רוני בקמן: אז התוספת הרביעית עוסקת בעצם בהפרות של מנהל חשבון תשלום כשהוא נותן גישה לחשבון התשלום ליוזם התשלום

רוני בקמן:  סעיף 48 ו'

רוני בקמן:      תוספת רביעית (סעיף 48(ו)) הפרות של מנהל חשבון תשלום למשלם חלק א'     

רוני בקמן: לא הודיע ליוזם תשלום, בהקדם האפשרי, על כך שלא נתן לו גישה לחשבון התשלום של המשלם, לא הודיע למאסדר מנהל חשבון התשלום למשלם על כך, לא תיעד את מניעת הגישה והנימוקים לכך או לא שמר את התיעוד, והכול בניגוד להוראות סעיף 36(ג)(2) או שלא בהתאם להוראות מאסדר מנהל חשבון התשלום למשלם שנקבעו בעניינים אלה לפי סעיף 36(ג)(4)

רוני בקמן: הפר הוראה שקבע מאסדר מנהל חשבון תשלום למשלם, בהוראות מאסדר, לפי סעיף 41(א)(1), (3) או (4)

רוני בקמן:                  חלק ב'     

רוני בקמן: לא נתן ליוזם מתקדם גישה לחשבון תשלום של משלם לצורך מתן שירות ייזום מתקדם אף שניתנה הרשאת גישה לחשבון בידי המשלם, או נתן ליוזם מתקדם גישה כאמור שלא בהתאם להרשאת הגישה לחשבון שנתן המשלם, והכול בניגוד להוראת סעיף 35(ב)

רוני בקמן: יש תוספת שישית שצריך להקריא

איתי עצמון: יש תוספת חמישית שהיא כרגע ריקה, שזה בעצם זהות המאסדר והוראות חוק שיחולו על הטלת עיצום כספי על מפר שהוא גוף פיננסי שנקבע בתקנות לפי סעיף 2 ו'

איתי עצמון:  תוספת שישית?     

רוני בקמן: אז תוספת שישית, שהיא בעצם ההפרות המנהליות שנידונות בפני המוטב המנהלי של רשות ניירות ערך והן רלוונטיות באמת לבעלי הרישיון של רשות ניירות ערך

רוני בקמן:  ההגדרה הפרה שבסעיף 50

רוני בקמן:      תוספת שישית (ההגדרה "הפרה" שבסעיף 50) הפרות לעניין הטלת אמצעי אכיפה מנהליים על ידי ועדת האכיפה המנהלית     

רוני בקמן: מי שעסק במתן שירות ייזום בסיסי בלא רישיון או שלא בהתאם לתנאיו, בניגוד להוראות סעיף 2(ד)

רוני בקמן: מי שהעביר אמצעי שליטה בחברת תשלומים לאחר, אם היה עליו לדעת שהנעבר נדרש להיתר שליטה ושאין בידו היתר כאמור, בניגוד להוראות סעיף 11

רוני בקמן: חברת תשלומים שעסקה בעיסוק נוסף שיושב ראש הרשות אסר עליה לעסוק בו או שעסקה בעיסוק נוסף שלא בהתאם לתנאים שהורה עליהם יושב ראש הרשות, בניגוד להוראות סעיף 22(ב)

רוני בקמן: את התוספת השביעית כבר קראנו

איתי עצמון: נכון נכון

אוהד טל: אוקיי בסדר גמור

אוהד טל:  אנחנו נצא עכשיו להפסקה

אוהד טל:  אנחנו נחזור חזרה בשעה 20:00 בין היתר לגבי עדכון על נושא הריביות, עם עדכון לאיפה אנחנו הולכים בעניין הזה, ואולי גם נושאים נוספים

אוהד טל:  תהנו

בשעה 19: ערב טוב, אנחנו מעדכנים ההחלטה של הוועדה, כמובן, עוד פעם, זה עוד לא להצבעה

בשעה 19:  ההחלטת הוועדה היא להוריד את סעיף 22 ז' בנושא הריביות, להוריד אותו מנוסח החוק ולא לאסור את מתן הריביות, לא לאסור את הדבר הזה

בשעה 19:  זאת כרגע עמדתנו

בשעה 19:  אלא אם כן בנק ישראל יחזור אלינו עם הצעה שתציע איזשהו איזון אחר, זאת כרגע החלטתנו

בשעה 19:  זה לגבי העניין הזה

בשעה 19:  בזאת אנחנו מסיימים את סדר היום שלנו

בשעה 19:  לגבי שאר הדברים, עוד צריכה להיעשות העבודה כדי שאנחנו נגיע לתוצאה טובה כדי שכמה שיותר מהצדדים השונים יהיו מרוצים, אנחנו בעזרת ה' נפרסם נוסח, זאת השאיפה

בשעה 19:  שידון כמובן ביום שני

בשעה 19:  הישיבה ביום שני תהיה בשעה 09:30 באולם ועדת העלייה והקליטה

בשעה 19:  ביום ראשון הדיון התבטל

בשעה 19:      בעיקרון ביום שני אנחנו רוצים לסיים את כל החוק, כולל כל התיקונים וכל הדברים שהשארנו עוד פתוחים וצריכים דיון, כדי להכין את הנוסח הסופי להצבעות

בשעה 19:  בעיקרון ביום חמישי השאיפה להצביע על החוק ולסיים

בשעה 19:  חברים תודה רבה הישיבה נעולה