ועדת הכספים, כנסת 25, פרוטוקול מספר 116, 2023-05-03 00:00

משה גפני: אני מחדש את הישיבה של ועדת הכספים, אנחנו עוסקים בנושא של עוסק זעיר, פרק ט', סעיפים 39-34 מתוך הצעת חוק ההתייעלות הכלכלית

משה גפני:  אני ביקשתי בישיבה הקודמת, קיימנו דיון על העניין הזה וביקשנו להגיע להסכמות

משה גפני:  אני מבקש לדעת למה הגעתם

שולמית אלוני: אתה רוצה שאני אציג את הנושאים קודם שעליהם דיברנו?      

משה גפני: כן, מה הנושאים ומה הסכמתם

משה גפני:  אנחנו העלינו את הדברים, אמרנו שיגיעו להסכמות ונשמע למה הגיעו, נראה לפי זה

שולמית אלוני: תמונת המצב היא שאין הסכמות

שולמית אלוני:  אחרי הדיון בוועדה ולמרות שחברי הכנסת דיברו על מתווה של שינויים לא הצלחנו להתכנס לזה יחד עם רשות המסים, אבל אני אציג את זה אחד אחד ונשמע מה רשות המסים אומרים

משה גפני: מה לא הצלחתם?      

שולמית אלוני: הם לא רצו לקבל את כל מה שהוועדה - - -      

משה גפני: אבל חלק כן

שולמית אלוני: תיכף נראה

שולמית אלוני:  הדבר הראשון שהוא הכי חשוב זה היה הנושא של ביטול הקשר בין עוסק הפטור במע"מ לעוסק הזעיר

שולמית אלוני:  את רוצה להציג, מירי?      

מירי סביון: הסכמנו, אבל אני מבקשת להגיד על זה משהו קטן

מירי סביון:  אנחנו קיבלנו והבנו את הבקשה להפריד, לא לכרוך בכוח בין המסלולים האלה

משה גפני: בסדר, נמשיך הלאה

מירי סביון: אנחנו רוצים לבקש, מאחר שאנחנו חושבים שיש ערך לזה שהמסלולים האלה אולי יחוברו בעתיד, אם ועדת הכספים תחשוב שזה נכון, אז אנחנו מבקשים לקבוע ששר האוצר באישור ועדת הכספים בעתיד, אם יחשבו שזה נכון וראוי - - -      

משה גפני: לא מסכים, אם ועדת הכספים תגיע למסקנה אז תבואו לפה ואנחנו נצביע בעדכם

משה גפני:  בחוק הזה לא יהיה

משה גפני:  תישארו בלי זה, הסכמתם ועשיתם מעשה נכון וטוב

ולדימיר בליאק: באמת אפשר לברך על זה כי בסוף המטרה שלנו זה להקל על אנשים

משה גפני: בדיוק

ישי פרלמן: אנחנו עדיין חושבים שזה נכון, אבל אנחנו רוצים - - -      

משה גפני: אבל אתה מתאמץ לריק, בגלל שאם אני מסכים הייתי מסכים לה

ישי פרלמן: רק רציתי להגיד שאנחנו נמשיך לבחון את העניין הזה ובאמת ככל שנחשוב שזה נכון נביא חקיקה ראשית לפי מה שאתם אומרים

משה גפני: בסדר

משה גפני:  הלאה

שולמית אלוני: הנושא הבא היה הנושא של השיעור, הצעת החוק היום מדברת על 20% ובוועדה חבר הכנסת גפני הציע להעלות את השיעור ל-40%, לקראת סוף הדיון דובר על 35%

משה גפני: לא, 40

ג'ק בלנגה: לבקשת נשיא הלשכה שלנו, חן שרייבר, עשיתי בדיקה עם כעשרה משרדים ואספנו נתונים של כמעט 50 עוסקים פטורים ועשינו ממוצע

ג'ק בלנגה:  יש מסמך שכרגע מסרתי לכם, כרגע הממוצע מדבר על מעל 50% הוצאות נדרשות בנקודת האיזון לפי דוחות 21' ויש הרבה עסקים פה מפסידים, כך שה-20%, 30% ו-40% רחוקים, זה להטיל מס בלי הכנסה וההטבה הזאת די ריקה

ג'ק בלנגה:  לכן צריך לשאוף להגיע ל-50%

ג'ק בלנגה:  הייתה לי שיחה עם מירי על זה שיש לה נתונים אחרים שאולי היא רוצה להציג אז אנחנו נשמח לראות אותם

מירי סביון: אני רוצה להתייחס להערה הזאת משתי זוויות

מירי סביון:  חלק אחד, מאחר שהמודל הופך להיות מודל התנדבותי לחלוטין, זאת אומרת כל בעל עסק למעשה יכול לבחור האם לדרוש את ההוצאות לפי המודל הנורמטיבי או להמשיך לדרוש את ההוצאות כפי שהמצב הקיים היום בשיעור של 50, 60, 80 או אפילו יותר מזה אם יש לו הפסד, ומכיוון שאין חיבור בין המסלולים, הסיכון של המודל הזה עולה

מירי סביון:  זה משהו ששמנו על השולחן מהתחלה

מירי סביון:  מצד אחד אנחנו מקלים ברגולציה ומצד שני אנחנו באמת מתירים כאן הוצאות בלי צורך להוכיח אותן בצורה נורמטיבית, לכן מבחינת תקציב המדינה והכנסות יש פה גם סיכון שצריך לנהל אותו

מירי סביון:       ברגע שיש כאן מודל התנדבותי ומי שרוצה נכנס אליו ומי שלא רוצה, או המודל לא מספיק מיטיב איתו, יכול ללכת למסלול הרגיל, אנחנו חושבים שצריך להיות יותר זהירים

מירי סביון:  לכן מה שאנחנו מציעים כאן זה להעלות את שיעור הניכוי הנורמטיבי ל-30% לפרק זמן של שנתיים

מירי סביון:  אם אנחנו נראה שהמודל הזה הוא תקין ובסדר ואין ניצול לרעה, עסקים נכנסים למודל ואפשר להישאר עם שיעור הניכוי הזה אז הכול טוב ויפה, אולי אפילו נחשוב שצריך להעלות, אבל אם יסתבר שהמודל הזה, והלשכות כאן, גם פה בדיון וגם בשיחות איתנו, לכל אורך הדרך העלו דאגה מאוד קשה שהמודל הזה עלול לגרום לכך שאנחנו נגרום לזה שאנשים דורשים הוצאות שאין להם למעשה, ולכן מה שאנחנו מציעים כאן זה להעלות ל-30% לשנתיים, אחרי שנתיים לבחון אם זה עובד בסדר

משה גפני: אני הצעתי 40%, אבל מכיוון שאנחנו לא רוצים לריב אז זה יהיה 35

ולדימיר בליאק: אני מציע 35 לשלוש שנים

ג'ק בלנגה: לא, אבל אחר כך יורדים ל-20%?     

ולדימיר בליאק: למה לא טוב?      

משה גפני: בגלל שיכול להיות שבאמת יתברר שאפשר להעלות את זה יותר

ג'ק בלנגה: השאלה, מה חוזרים אחרי שנתיים?     

קריאה: יחזור לכאן

ג'ק בלנגה: לא, זה לא יכול לחזור, צריך להיות משהו כתוב בחוק

אורית פרקש הכהן: ככל שזה יותר גבוה זה יותר מחמיר, מירי?     

ג'ק בלנגה: לא, יותר מקל

מירי סביון: לא, ככל שזה גבוה זה מיטיב

מירי סביון:  זה מאפשר לאנשים, הם מקבלים הוצאה של 30%-20% בלי להראות שום קבלה, שום מסמך, כדי לא ליצור להם - - -     

אורית פרקש הכהן: וזה עד 35?      

מירי סביון: אנחנו חושבים שנכון, לאור העובדה שזה וולונטרי להישאר ב-30% כרגע

משה גפני: 35

מירי סביון: 30

משה גפני: לא, אני לא רגיל לזה

משה גפני:  אני יכול להגיד שאני רוצה להישאר ב-40 ובוא נחליט עכשיו מי קובע

משה גפני:  אני הצעתי פשרה, היא אומרת נכון, שזה יהיה קבוע

משה גפני:  ברגע שיראו שצריך לשנות את זה למעלה או למטה אתם תבואו לכאן ותגידו שצריך לשנות את זה, אחרת מה יקרה בעוד שנתיים?      

גל ברנס: בסוף כל עוד המודל לא היה וולונטרי באמת לא חשנו סיכון מאוד גדול בדברים האלה

גל ברנס:  ברגע שזה וולונטרי, מי שכדאי לו ייכנס, מי שלא כדאי לו לא ייכנס

שולמית אלוני: למרות שצריך לזכור שזה היה וולונטרי לגבי מס הכנסה, זה היה לא וולונטרי למי שהיה עוסק פטור במע"מ

משה גפני: מה הבעיה?      

גל ברנס: הסיכון פה, והעלו את זה גם המייצגים מתוך דאגתם לתקציב המדינה בישיבה הקודמת, הם אמרו: אני אמליץ למיוצגים שלי לפעול בדרך הזאת ולנצל את פרצת המס החוקית, כמו שהם קראו לה

גל ברנס:  אנחנו ניהלנו סיכונים ושמנו פה לא מעט סעיפים שאמורים להגן מאותה פרצת מס, אבל כמובן שאי אפשר להגן מהכול והאיזון פה - - -     

משה גפני: מה אתה מציע?      

גל ברנס: אנחנו חושבים שכדאי לשלם 30% בהוראת שעה

משה גפני: 35% קבוע

גל ברנס: פה אנחנו חושבים שזה באמת יותר מדי סיכון

משה גפני: כן, שמענו את בקשתכם, אני אמליץ לחברי הוועדה להצביע על 35% קבוע

מירי סביון: אנחנו לא נוכל להסכים על 35% קבוע, אנחנו חושבים שהסיכון גבוה מדי

ג'ק בלנגה: אבל, מירי, אמרתם שתציגו מספרים, למה אתם לא מציגים את המספרים? יש לכם מספרים?      

שולמית אלוני: יש לכם נתונים?      

טלי עזריאל: אם 35 זה יהיה נמוך מדי אז אתם תעלו?      

גל ברנס: אנחנו רוצים שישתמשו במודל

גל ברנס:  אם זה יהיה נמוך מדי נבוא מיוזמתנו ונעלה, כי זה מודל טוב, הוא מוריד בירוקרטיה, הוא עוזר לעסקים וברגע שנבין, אם לא יבואו אליו מספיק אנשים, ברור שנבוא ונעלה את המספרים

גל ברנס:  אנחנו הצענו את המודל, זה מודל טוב

משה גפני: 35% קבוע

מירי סביון: הסיכון שנמצא בתוך המודל הזה, אני אומרת שוב, גם כשהגענו עם ההצעה הזאת, מדובר ביוזמה של משרד האוצר ורשות המסים, הכוונה שלנו והרצון שלנו והשאיפה שלנו זה שכמה שיותר אנשים ייכנסו לתוך המערכת הזאת ויבחרו במודל הזה כי זה יקל על העסקים וזה יפחית בירוקרטיה וזה מודל שאנחנו יזמנו אותו

מירי סביון:  אם המודל הזה לא יהיה מספיק טוב לעסקים גם מבחינתנו זה לא נכון

מירי סביון:       מצד שני, אם אנשים ייכנסו למודל הזה כדי לנצל אותו לרעה, מדובר פה בעלויות מאוד גבוהות שלא נוכל לעצור אותן ולכן אנחנו מבקשים לקבל את ההצעה שלנו

מירי סביון:  ההצעה שלנו שלתקופה של שנתיים שיעור ההוצאה יעלה ל-30% ואחרי כן לבחון חזרה ל-20% או נבוא לכאן לדיון ונסכם מה שיעור ההוצאה

אלישיב ממן: זה מודל וולונטרי

מירי סביון: עסקים יכולים להמשיך לדרוש את כל ההוצאות שלהם

אלישיב ממן: אנחנו מדברים על מודל וולונטרי, עסקים שרוצים ידרשו מה שהם רוצים

אליהו דלל: אתם באים עכשיו עם 30%?      

אלישיב ממן: לא, באנו עם 20%, אנחנו מציעים להעלות ל-30%, אבל לתקופה של בחינה כי אנחנו מאוד מפחדים מהסיכון שאנחנו נייצר עיוותים

אלישיב ממן:  אנחנו לא רוצים לפגוע במשק בסופו של דבר

אליהו דלל: אדוני היושב ראש, אני חייב לומר פה, ההצעה של האוצר שהיא מעלה ל-30% לשנתיים יש בה היגיון, כי אחר כך אם 35% ואחר כך אתה יורד זה קצת קשה

משה גפני: אני מקווה שלא יורדים

משה גפני: אבל שוב, אם נפגע במשק

משה גפני:  המטרה זה לא לפגוע במשק, אם יהיו עיוותים ויהיו תמריצים לעשות כל מיני – המייצגים אמרו את זה כאן

שולמית אלוני: - - - גם את הדברים שנדונו בפעם הקודמת, בין היתר את שיעורי הביטוח הלאומי

יוסף פולסקי: אדוני היושב ראש, אני רוצה להכניס עוד נתון אחד למשוואה שיהיה גם בפני הוועדה, כל הפחתת הכנסה במס הכנסה מפחיתה את ההכנסה המבוטחת בביטוח הלאומי

יוסף פולסקי:  זאת אומרת עצם ההגדלה ל-35% או כל שיעור אחר שהוועדה תביא בחשבון בעצם מפחיתה את ההכנסה המבוטחת לדמי לידה ודמי פגיעה בביטוח הלאומי, אלא אם כן, לגבי דמי פגיעה יש חריג

משה גפני: לכן מה אתה מציע?      

יוסף פולסקי: לכן אני מביא בפני הוועדה את השיקול הזה, שההפחתה הזאת מפחיתה במס הכנסה, אבל היא גם מפחיתה את הביטוח בביטוח הלאומי

משה גפני: אני מבקש 35%, אני מקווה שלא יירד

משה גפני:  זה דיברנו על להגיע להסכמות, לא להתחיל לפתוח דיון

מירי סביון: ברגע שאנחנו הפכנו את המודל הזה להתנדבותי, אז שוב אין פה למעשה - - -     

משה גפני: לא הפכנו את זה להתנדבותי, זה היה התנדבותי מלכתחילה, אתם רק לא ידעתם

מירי סביון: אין פה שום פגיעה בעסקים

ולדימיר בליאק: לא התנדבותי, וולונטרי

ולדימיר בליאק:  עם יותר אופציות, עם יותר מגוון אפשרויות לנישומים

אליהו דלל: אני חייב להגן על האוצר פה ואני חושב ש-30% זה הצעה סבירה, טובה, לפחות בעיניי

גל ברנס: זה מודל שהצענו, אם הוא לא יעבוד ב-30% בטוח שנבוא ונגדיל

גל ברנס:  אין לנו אינטרס לעשות מודל ליופי

אליהו דלל: אני חושב שהמודל שלכם הוא נכון, העליתם מ-20% ל-30%, עליי זה מקובל

אליהו דלל:  היו"ר קצת התנגד, אבל אפשר להעלות את זה להצבעה

אליהו דלל:  אני בעד האוצר

אלישיב ממן: צריך לזכור שגם המייצגים העלו את היכולת לעשות תמריצים

ג'ק בלנגה: כן, אבל גם המייצגים העלו את זה שזה 50% ההוצאה הנורמלית

מירי סביון: אבל, ג'ק, גם לקחת את הממוצע של כל העסקים זה לא נכון במקרה הזה כי ברגע שאנחנו כרגע נמצאים במצב שבו מי שרוצה נכנס למודל ומי שלא לא, סביר להניח שכל מי שיש לו הכנסות בשיעור של 40, 50 ויותר הוא לא חלק מהפוטנציאל האוכלוסייה, כי הוא ממילא יילך למודל של תביעת הוצאות מלאה ואז הממוצע הסביר של כל העסקים שהם מתחת לזה הוא בוודאי 30% ואולי פחות

מירי סביון:  לכן המודל עדיין יישאר מודל מיטיב לאותם אלה שהוא כדאי להם, לאותם אלה שהם אוכלוסייה פוטנציאלית

מירי סביון:      (היו"ר יצחק פינדרוס)     

יצחק פינדרוס: אני חושב שהדיון הובן, מוצה, אנחנו יכולים לחזור על עצמנו

יצחק פינדרוס:  היושב ראש אמר את מה שהיה לו לומר, נגיע להצבעה ונדבר, אבל אני חושב שהיושב ראש אמר באופן ברור, הוא דובר עברית רהוטה, יותר טובה ממני

עודד פורר: אתה יכול לחזור על עמדתו? אני מצטער, לא שמעתי

יצחק פינדרוס: 35% באופן קבוע

עודד פורר: אפילו שיש עסק שהוא עם 70% הוצאות?      

יצחק פינדרוס: לא, זה בחירה

יצחק פינדרוס:  זה מודל לבחירה

עודד פורר: זה מודל לבחירה אבל לזמן מוגבל

אלישיב ממן: אנחנו שינינו את המודל למודל וולונטרי ללא מוגבל בזמן בעקבות הבקשה של הוועדה, ולאור כך אנחנו חושבים שלהעלות את אחוז ההוצאה בשיעור גבוה מעל 30% יש בזה הרבה סיכון, כי ברגע שהמודל הוא וולונטרי אז היכולת לעשות כל מיני תמריצים ופגיעה במשק וגם בהכנסות עולה משמעותית

טל עזריאל: צריך לקחת בחשבון שה-5% שאתם מדברים עליהם, הפער, כדי להגיש דוח אז יש גם הוצאות של רואה חשבון

עודד פורר: יש לי תחושה שתדעו להסתדר עם 5%

יצחק פינדרוס: הם יידעו להסתדר, אתה חושב, נכון? גם אתה חושב כך?      

אלישיב ממן: הדבר היותר חשוב לנו זה הנושא שזה יבוא לבחינה בעוד כמה שנים, שאם באמת גילינו גם ב-30 וגם ב-35 - - -      

שולמית אלוני: אז בסדר, במסגרת ה - - -      

עודד פורר: אגב, זה תלוי בכם, אתם אמורים להגיש אחת ל - - -     

יצחק פינדרוס: עודד, תן ליועצת המשפטית לסיים משפט

שולמית אלוני: ממילא אתם חוששים מההשלכות ומאיך שזה, אז ככל הנראה תבואו בתקציב הבא עם תיקון

מירי סביון: אבל אני שוב חוזרת, אנחנו מזכירים, את המודל אנחנו הבאנו, השאיפה שלנו שיהיו כמה שיותר עסקים

מירי סביון:  אני חושבת שהאינטרס של כל מי שיושב כאן בחדר, מבחינת אחריות לקופה הציבורית, זה שלא נהפוך את המודל הזה לאיזה סוג של מקלט מס לעסקים קטנים

מירי סביון:  זאת לא הכוונה

מירי סביון:  הכוונה הייתה לתת ניכוי שהוא כלכלי וסביר

מירי סביון:  מי שההוצאות שלו מאוד גבוהות, שיעור ההוצאה גבוהה, ממילא יהיה לו כדאי להגיש דוח מלא, לדרוש את כל ההוצאות, ממילא מי שההוצאות שלו נמצאות בטווח הנמוך או מעט מעל השיעור הזה יעשה את החישוב שלו וייכנס למודל

מירי סביון:       אנחנו מבקשים מאוד שלא נגרור את המדינה, אני אומרת שוב, אנחנו מכירים את זה שכשאנחנו נותנים הקלה, בין אם היא מוצדקת ובין אם לא, מאוד מאוד קשה אחר כך לקחת אותה חזרה

מירי סביון:  המודל הזה בא להקל בירוקרטית, לתת איזה שהוא מענה כלכלי, אם אנחנו נמשוך אותו סתם למעלה אנחנו נמצא את עצמנו עם איזה שהוא מצב שגם אם הוא יהיה מעוות וגם אם יעלה כסף לקופת המדינה סתם יהיה מאוד מאוד קשה לחזור ממנו

מירי סביון:  לכן אנחנו מבקשים שוב, ניתקנו בין העוסק הזעיר לעוסק הפטור, יש פה מודל שבן אדם יכול לבחור להיכנס אליו או לא להיכנס אליו

מירי סביון:  שמענו את הבקשה של הוועדה והעלינו את שיעור הניכוי מ-20% ל-30% - - -     

שולמית אלוני: יש לכם נתונים?      

עודד פורר: יש לי הצעה, אדוני היושב ראש

אלישיב ממן: החציון של ההוצאה זה בערך כ-35%, הממוצע זה כ-39%, אבל אני אומר שוב, אתה צריך לזכור שיש הרבה עסקים שההוצאות שלהם גבוהות והם לא יהיו במודל ומה שזה אומר זה שאנחנו לא צריכים להתחשב בהם, כי בסופו של דבר מי שב-80% ו-90% גם אתם לא - - -     

יצחק פינדרוס: כן, אבל אז זה גם לא מקלט

יצחק פינדרוס:  הטיעון שלך עובד לשני הצדדים

עודד פורר: לא, הוא טוען שזה מקלט למי שיש לו 10% הוצאות

אלישיב ממן: מי שיש לו אפס ייכנס

אלישיב ממן:  אנחנו מדברים על 500,000 עסקים ו - - -     

אליהו דלל: אני חושב שצריך לקבל את עמדת האוצר

עודד פורר: יש לי הצעה

יצחק פינדרוס: לא, אבל אני רוצה לעבור לנושא הבא, אני לא ארחיב פה

אליהו דלל: לא, אז מילה

אליהו דלל:  אני חושב שצריך לקבל - - -     

יצחק פינדרוס: שנייה, עודד רוצה להציע משהו

עודד פורר: אולי שהם יכירו יותר, ישנו בכלל את מודל ההכרה בהוצאות, תתחילו להכיר למשל בהוצאות רכב בצורה אחרת, תשנו את שווי השימוש לרכב, הכרה בהוצאות לרכב עבודה

יצחק פינדרוס: התחלת בפיליבסטר של חוק ההסדרים

יצחק פינדרוס:  זה בסדר, עודד, הבנתי

יצחק פינדרוס:  אלי, אני רוצה להתקדם אז בקצרה

אליהו דלל: אני מקבל ואני חושב שצריך לעודד את עמדת האוצר של ה-30%, הם באו בכיוונים נכונים

אליהו דלל:  ברגע שהאוצר בא עם משהו ואנחנו כל הזמן מנסים לזנב בדברים האלה, הם לא יבואו עם יוזמות

אליהו דלל:  היוזמה הזאת, להיפך, צריך לחדד אותה, לפרגן לה, העלו מ-20 ל-30, בואו נקבל את זה

יצחק פינדרוס: אלי, אני רוצה להגיד לך משהו, אני הצבעתי עכשיו במליאה נגד חוק שאני גם יזמתי בכנסת הקודמת ואני רציתי מאוד להצביע בעד והיושב ראש הורה לי ואמר לי שאני חלק מהקואליציה, אז אתה רוצה שאני אבוא עכשיו לוועדה ואני אדבר נגד היושב ראש שלי? אין לך סיכוי

ולדימיר בליאק: נגד החוק שלי הצבעת

עודד פורר: חבר הכנסת פינדרוס, ההכרה בהוצאות של רכב עבודה זה לא פיליבסטר, זאת אג'נדה שאגב לא מעט חברים בקואליציה מסכימים איתה

יצחק פינדרוס: אני מסכים, אתה זוכר שאני הגשתי אותה בכנסת הקודמת? לכן גם אמרתי עכשיו על הנושא הזה, שאני בעד

יצחק פינדרוס:  אנחנו נתקדם לנושא הבא

עודד פורר: אם רשות המסים תלך לקראתנו בהכרה בהוצאות רכב עבודה אולי נלך לקראתם על ה –      

שולמית אלוני: הנושא הבא, סכום מחזור העסקים שהיום קבוע ל-107,000 שקלים ובעצם בהתאם למה שהוצג פה בוועדה ולעמדת חברי הכנסת נאמר שהיו הסכמות בעבר להעלות את הסכום ל-150,000 שקלים

מירי סביון: שוב, אני לא יודעת להתייחס להסכמות שהיו, אנחנו הסברנו גם בדיון הקודם ונחזור על זה, שאנחנו כרגע חושבים שנכון להצמיד את הסכום במודל הזה לסכום של העוסק הזעיר במע"מ

מירי סביון:  כרגע אנחנו מדברים על מודל שיש בו, כמו שאמרנו, ניהול סיכונים מאוד מאוד משמעותי

קריאה: סליחה, מירי, את מדברת על עוסק זעיר או עוסק פטור? את אמרת זעיר

ולדימיר בליאק: המודל מדבר על עוסק זעיר, התקרה מדברת על עוסק פטור

מירי סביון: יכול להיות שהחלפתי את המונחים

מירי סביון:  חשבנו שנכון לחבר בין הסכומים כי זה הסכום שבו רשות המסים מתייחסת לעסק כעסק מאוד מאוד קטן שצריך לעזור לו בהיבטים הבירוקרטיים גם במחיר של חוסר דיוק בגביית המסים ולכן אנחנו חשבנו שנכון להישאר עם אותו סכום

מירי סביון:  צריך לזכור שבמודל החדש שאנחנו מביאים, כמו שאמרתי קודם, יש פה ניהול סיכונים

מירי סביון:  אנחנו נותנים ניכוי הוצאות בלי לבדוק בציציות, בלי לבדוק אם אכן נעשו ההוצאות בצורה נורמטיבית

מירי סביון:  ככל שאנחנו מגדילים את סכום המחזור שנכנס לתוך אירוע הזה אנחנו מגדילים את הסיכון ומתחילים להגיע לשיעורי מס יותר גדולים וכו'

מירי סביון:       ולכן, שוב, אנחנו נכנסים למהלך חדש שלא ניסינו קודם, אנחנו מקווים שהציבור יקבל אותו בצורה נכונה ונבונה, ייהנה מההקלות ולא ינצל אותו לרעה

מירי סביון:  כל הנושאים האלה של אם צריך להגדיל את המחזור או לא זה דברים שאפשר תמיד לחשוב עליהם ולבחון, כרגע אנחנו חושבים שבתוך ניהול הסיכונים, ואנחנו רואים את ההתנהלות של העסקים סביב הסכומים האלה, אנחנו חושבים שזה ראוי ונכון להישאר עם הסכום הזה

אלישיב ממן: הדרישה של חברי הכנסת הייתה בעקבות הסכמות שהגיעו לפני מספר שנים בתוצרים קודמים לגבי עוסק פטור והעלויות הן עלויות משמעותיות, וזה גם לא הנושא שאנחנו מדברים עליו, זה נושא אחר

ולדימיר בליאק: אני הרבה שנים באופן עקבי מתנגד להעלאת התקרה של עוסק פטור, אני חושב שגם הפעם אין סיבה לעשות את זה

יצחק פינדרוס: אז עם מי היו ההסכמות כשאתה שלא היו הסכמות?      

עודד פורר: אני מכיר שיש הצעת חוק של חבר הכנסת יעקב אשר, חבר הכנסת יעקב אשר קידם איזה שהיא הצעת חוק בעניין, אני לא זוכר שזה היה על 150, לדעתי זה היה על 120

עודד פורר:  יכול להיות שאולי על זה מדברים, אני לא יודע

עודד פורר:  צריך לבדוק את זה עם היושב ראש

עודד פורר:  אני מציע לדחות את הדיון בחודש כדי שתוכלו לבדוק את זה

ג'ק בלנגה: צריך לזכור שאנחנו מדברים על עסקים מאוד מאוד קטנים ואנחנו מדברים על סכומים כרגע שהם הרבה פחות מהשכר הממוצע במשק

יצחק פינדרוס: גם 150 זה פחות מהשכר, בסוף כשאתה מחלק אותו

יצחק פינדרוס:  אם דיברנו על 30% הוצאות אז זה פחות מהשכר הממוצע במשק

ג'ק בלנגה: זה בערך 140,000 שקל, אבל אולי אפשר 10,000 שקל לחודש, מירי, זה כן ולהעלות את זה ל-120 לפחות

יצחק פינדרוס: לא, אם זה 30% הוצאות אז זה פחות, גם ב-150 זה פחות מ-10,000 שקל בחודש

ג'ק בלנגה: כן, אבל עדיין המחזור יכול להיות 120,000 שקל ומשם ינכו את ההוצאות

ג'ק בלנגה:  נראה לי ש-10,000 שקל זה סכום מינימלי לעסק להגיד לו שיתחיל לחיות

ג'ק בלנגה:  זה ממש לא נעים לבוא במדינה ולהגיד לפתוח עסקים בפחות מהשכר הממוצע במשק

ג'ק בלנגה:  לא נראה טוב כרגע החקיקה הזאת בסכומים האלה

גל ברנס: יש 400,000 עסקים כאלה, חלק משמעותי מהם זה אנשים שעובדים כמשרה נוספת, יש להם עבודה, הם רוצים עכשיו לעבוד באופן נורמטיבי בצורה מקובלת, מורים פרטיים, מרצים

יצחק פינדרוס: את זה רציתי לשאול כשהוא העלה את זה, אין אצלכם הבדל בין אדם שהוא גם שכיר וגם זה לבין אדם שזו ההכנסה שלו?      

אלישיב ממן: המודל כרגע לא מבדיל

יצחק פינדרוס: עזוב במס הכנסה, אני שואל במודל, כשלבן אדם יש עוסק זעיר והוא שכיר, זה לא שונה מבן אדם שהוא לא שכיר והוא עוסק זעיר?     

אלישיב ממן: מבחינת מה?      

יצחק פינדרוס: האם 400,000 עסקים האלה, אתם יודעים לחלק בין עסקים שהם גם - - -     

אלישיב ממן: כ-50% יש להם משכורת וכ-50% אין להם עבודה נוספת

יצחק פינדרוס: אבל זה שונה בתכלית אלה שיש להם ואלה שאין להם, זה ברור לך

אלישיב ממן: תלוי מה העבודה

גל ברנס: זה שונה בתשלום מס

יצחק פינדרוס: לא, גם בגלל האופי, לא רק בגלל תשלום המס, הוא משהו אחר לגמרי

ג'ק בלנגה: זו הכנסתו היחידה, לזה הוא מכוון

יצחק פינדרוס: כן

יצחק פינדרוס:  הוא שונה במהות של הפעילות ובכול

יצחק פינדרוס:  גם בסופו של דבר בהוצאות

יצחק פינדרוס:  אם אתה מדבר על עסק שהוא פחות משכר מינימום וזה העסק שלו, אז אתה קצת – נכון שהוא יכול להזדכות והוא יכול לעבור

מיכל שיר סגמן: זו שאלה מאוד פשוטה

מיכל שיר סגמן:  אנחנו יודעים כמה עסקים זאת הכנסה יחידה שלהם וכמה עסקים - - -     

יצחק פינדרוס: הוא אומר חצי חצי, 200,000 מול 200,000, זאת אומרת זה לא משהו שהוא זניח

ג'ק בלנגה: אז תעלו ל-150,000 את אלה שאין להם הכנסה ממשכורת

יצחק פינדרוס: כן, יכול להיות שזה הפתרון

גל ברנס: זה עוסק פטור בכלל, אנחנו נעבוד במספרים לא אחידים

יצחק פינדרוס: נכון, הוא עוסק פטור

מיכל שיר סגמן: אבל שוב, בתיאום מס עולים על זה

יצחק פינדרוס: תיאום מס זה אירוע, לשכיר בטח זה אירוע

מיכל שיר סגמן: לא, אבל אם אתה שכיר שמוציא גם חשבונית על עוד עסק שאתה מנהל או ייעוץ, אז אין מה לעשות, אתה מגיש דוח

עודד פורר: זה לא משנה, עדיין אם אתה שכיר אתה כעוסק פטור זה תוספת, זה לא סופרים לך את זה

יצחק פינדרוס: נכון, זה מה שדיברנו כשהוא העלה את מה שהוא העלה

ג'ק בלנגה: אבל כרגע יוצא שאם מ-100,000 שקל מורידים 30%, אנחנו מדברים על 5,900 שקל בחודש שנשאר לבן אדם עם ההכנסה שלו

ג'ק בלנגה:  אפילו אני לא יודע אם הוא מגיע לסף המס בכלל

ג'ק בלנגה:  סף המס לדעתי כבר קצת יותר

עודד פורר: אז יכול להיות שכדאי להוסיף ל-107 הקיימים עוד 30%

ג'ק בלנגה: בדיוק

יצחק פינדרוס: זה מה שאנחנו מדברים

מירי סביון: אבל זה בדיוק היתרון של המודל

גל ברנס: אם הוא לא צריך לשלם מס אז שלא ימלא דוחות ושלא יעשה את זה ולא יעשה את זה, שיהיו לו חיים פשוטים

עודד פורר: לא, אז תוסיפו את ה-30% ואז הגעתם למנגנון הנכון

מיכל שיר סגמן: אתה אומר שאנחנו מוסיפים כאן בירוקרטיה שבמקום ש - - -     

אליהו דלל: בדיוק, האוצר מנסה להקל, אני לא מבין עכשיו מה כל הסיפורים מסביב

ג'ק בלנגה: במה הוא מקל? זו הכנסה פטורה

ולדימיר בליאק: אלה שלא מגיעים לסף המס לא צריכים להגיש דוחות ולא צריכים להגיש הצהרת הון

ולדימיר בליאק:  זה הרעיון

מירי סביון: בדיוק, זה בדיוק הרווח של המודל

אלישיב ממן: וגם שכיר שעובד בעבודה נוספת

אליהו דלל: חבר'ה, הגישה שלכם היא נכונה, אני בעדה, אבל עוד פעם, יש פה מסגרת קואליציונית

ולדימיר בליאק: לא צריך לסבך ולא צריך להכניס עכשיו 70,000 מהעוסקים למסגרת הדבר הזה

עודד פורר: זה לא להכניס 70,000 עוסקים

ולדימיר בליאק: אני מדבר על 70% עוסקים

יצחק פינדרוס: להשאיר את זה?      

אליהו דלל: כן, באמת

אליהו דלל:  חבר'ה, האוצר בא עם גישה מאוד ליברלית, נכונה, רוצה להקל על האזרח, מצד שני אנחנו צריכים להבין שאנחנו לא רוצים פה יותר מדי העלמות מס, אנחנו לא רוצים לפגוע ברשות המסים

עודד פורר: זה לא העלמת מס, אדוני, סליחה

עודד פורר:  זה הקלת מס

עודד פורר:  מי שיפעל בהתאם לחוק לא מעלים מס

אליהו דלל: בסדר, הקלה, סליחה, טעיתי

יצחק פינדרוס: אני רק רוצה לשאול אתכם, מהניסיון שלכם, ויש לכם ניסיון בזה, כמה הנושא הזה של עוסק פטור הוא מקלט לבריחה ממס באופן יחסי?      

עודד פורר: להיפך, מי שעוסק פטור משלם מס

אלישיב ממן: לא, עוסק פטור לא משלם מע"מ

עודד פורר: לא, הוא משלם מסים, הוא משלם מס הכנסה

ולדימיר בליאק: הוא משלם ביטוח לאומי בדרך כלל, בדרך כלל הוא לא מגיע לסף המס

גל ברנס: המודל הזה, מה שהוא עושה, הוא נצמד לאותו מחזור ואומר לאותו עוסק: כמו שאתה עוסק פטור אתה יכול להיות גם עוסק זעיר, עוסק זעיר צריך - - -      

ולדימיר בליאק: אגב, גם בעלי מקצועות חופשיים יכולים להיכנס למודל הזה, נכון? יש לזה יתרון גדול

אליהו דלל: אני חושב שצריך לבחון את זה בעוד שנתיים

יצחק פינדרוס: אתם מהניסיון שלכם כמה זה היום משמש ל –?      

מירי סביון: אי אפשר, אין אומדן להגיד

מירי סביון:  כרגע אנחנו חושבים שעם הסיכונים ועם כל העובדה שהדיווח של עוסק פטור הוא מאוד מאוד דליל אנחנו חושבים שזה נכון לתת את הדבר הזה ולכן לקחנו את אותו ניהול סיכונים גם לעולם של המסים הישירים, ועם זה אנחנו חושבים שבמבחנים של עלות-תועלת למשק מול זה שאנחנו מקלים על עסקים את הבירוקרטיה, אנחנו מניחים שיש אנשים שנמנעים עכשיו מלפתוח עסק בגלל הבירוקרטיה וייכנסו, עסקים מאוד קטנים ואולי לא מדווחים כי הם אומרים שזה כל כך מסובך גם יתחילו לדווח, אז אנחנו חושבים שכאן יהיה רווח

מירי סביון:  מצד שני יכול להיות שיהיה סט מסוים של אנשים שקצת ינצלו את זה לרעה, זה חלק מהמחיר

מירי סביון:  אנחנו חושבים שבסך הכול המודל הזה בשיעורים ובסכומים שאנחנו מדברים עליהם הוא מודל מאוזן

עודד פורר: סליחה, מירי, אתם גם מרחיבים פה

עודד פורר:  בעצם כל העוסקים שהיום לא יכולים להיכנס תחת עוסק פטור, עורכי דין, אדריכלים, יוכלו להיכנס למסלול הזה?      

מירי סביון: לכאן הם יוכלו להיכנס במס הכנסה

מירי סביון:  אנחנו רק נותנים מסלול נוסף

ולדימיר בליאק: זה מודל מצוין, רק צריך לשפר אותו בשוליים

אליהו דלל: זה מקל

אליהו דלל:  מה שכן, אני מניח שאפשר לבחון את זה בעוד שנתיים והאוצר מסכים לבחון את זה בעוד שנתיים

אליהו דלל:  אתם מסכימים לבחון את זה בעוד שנתיים?     

גל ברנס: צריך

אליהו דלל: הם רוצים, אז גמרנו

עודד פורר: פינדרוס, רק שירימו ל-150,000 שקל וזהו

יצחק פינדרוס: אמרה מקודם מיכל שיר שהוסכם לא להעלות, אני העליתי את זה

יצחק פינדרוס:  אני העליתי להיצמד לחוק של חבר הכנסת יעקב אשר

עודד פורר: אני, אגב, חושב שבעניין הזה רשות המסים צריכה לקבוע פה

יצחק פינדרוס: אתה גם נסוגות מהר מאוד, אני רואה

עודד פורר: לא, זאת הייתה הצעת חוק

עודד פורר:  אני ציינתי לך, לא אמרתי לך מה עמדתי

עודד פורר:  הזכרתי כי אני זוכר את יעקב אשר מאוד מקדם, אבל ההצעה שלו הייתה על 120,000

יצחק פינדרוס: ההצעה שלו הייתה על 150

עודד פורר: המקורית הייתה על 120, אני זוכר את זה מהכנסת ה-20 כמדומני, אבל היום זה על 107

עודד פורר:  יכול להיות ששווה אולי לתקן את זה כי היום זה כאילו צמוד מדד ל-100, זה מין מספר כזה שהוא לא – יכולים אולי לתקן את זה בשוליים, אם אתם כבר מתקנים את זה

יצחק פינדרוס: תבדקו מה אתם יכולים לתקן עד שנגיע להצבעה ואנחנו נתקדם הלאה

שולמית אלוני: הנושא הבא עלה ביחס למי שמעסיק עובדים, שלא ייצא מתחולת ה – סעיף 87ה להצעה קובע שבעל עסק זעיר לא יהיה רשאי לנכות את סכום הניכוי אם הוא מעסיק עובדים, עלתה הצעה שתידחה לו האפשרות הזאת, זאת אומרת שגם אם אתה מעסיק עובדים רק בשנה הבאה לא תוכל להיות עוסק זעיר

עודד פורר: אבל למה לא להעסיק עובדים? מה ההתנגדות?      

אלישיב ממן: מי שמעסיק עובדים, המודל הזה לא אמור להתאים לו

ינון אזולאי: אנחנו אמרנו שלצורך העניין שבסוף שנה למשל, בחודשיים האחרונים - - -     

אלישיב ממן: יפה, ולזה נתנו פתרון

עודד פורר: אבל אם המודל לכאורה לא מתאים לו אז מה אכפת לכם? אז הוא לא ייכנס למודל

מירי סביון: אני אסביר

מירי סביון:  המודל הזה, שוב, הוא מודל שמפחית בירוקרטיה מכמה כיוונים

עודד פורר: מודל יפה

מירי סביון: תודה

עודד פורר: באמת אני אומר

מירי סביון: אנחנו חושבים ובאמת עבדנו עליו מאוד קשה כדי להביא אותו לכאן

עודד פורר: היופי שלו זה הפשטות

מירי סביון: נכון

מירי סביון:  מי שמעסיק עובדים, צריך לזכור, עובד או עובדים, ממילא יש לו מערכות דיווחים, זאת אומרת כבר העסק הוא לא עסק כל כך פשוט, הוא מעסיק עובד, הוא מדווח על המשכורת שלו, הוא כבר נכנס לעולם של הדיווחים ויש פה משמעויות, יש פה הוצאות שכר שהוא כנראה יתבע

מירי סביון:  קודם כל הקבוצה הזאת היא קבוצה מאוד מאוד קטנה אם בכלל היא קיימת וממילא זה נראה קבוצה שזה פחות רלוונטי הסוג הזה של - - -     

ולדימיר בליאק: מה לעשות עם הוצאות השכר שלו? האם הוא יוותר על הוצאות השכר שלו להכרה ויעדיף 35%?      

מירי סביון: הוא יילך למודל הרגיל, של דרישת הוצאות

ולדימיר בליאק: אז זה מסבך, כן

ינון אזולאי: מירי, יכול להיות שהוא עוסק פטור שפתוח רק שעתיים ביום והוא מעסיק לצורך העניין את הבת שלו או עובדת אחרת שעה מתוך זה

ג'ק בלנגה: אז שהיא תהיה עם עוסק פטור

גל ברנס: מה הוא מרוויח?      

ינון אזולאי: הוא לא צריך להרוויח

עודד פורר: אז הם טוענים שהוא יילך למסלול האחר

ינון אזולאי: לא, אבל אני לא רוצה שהוא יילך למסלול – אז היה לו טוב עד עכשיו, תשאירו אותו ב - - -     

אלישיב ממן: מי שיש לו ארבעה עובדים זה - - -     

ינון אזולאי: ארבעה עובדים זה לא מסתדר, אני מסכים איתך, אבל יש לו עובדת אחת או עובד - - -     

עודד פורר: אני אסביר לכם איפה הבעיה, לדעתי

עודד פורר:  אחת, בגלל שיש פער בין בעלי המקצועות שיכולים להיות בכל מסלול

עודד פורר:  אם עכשיו תיקחי את בעלי המקצועות שלא יכולים להיות עוסקים פטורים, עורכי דין, אדריכלים, אני לא זוכר את כל הרשימה, היא קצת יותר ארוכה מזאת, מקצועות חופשיים, אם אני עורך דין שמעסיק מזכירה אני כבר לא יכול להיכנס למסלול הזה, אפילו אם אני נמצא בתוך הרף של הכנסה שנתית של 100,000

עודד פורר:  לפעמים אתה מעסיק מזכירה ברמת זה שהיא יושבת בבית והיא אפילו לא עובדת במשרה מלאה, אלא באיזה שהוא הסכם כזה

עודד פורר:  זו אופציה אחת

עודד פורר:  האופציה השנייה שאמרתם שמצאתם לה פתרון - - -      

גל ברנס: לא, אז אני אגיד - - -      

עודד פורר: רגע, כל מה שאתה אומר הוא נכון לגבי כל האחרים, אבל אם אתה אומר לי כמה כסף, מספיק שאני מעסיק מזכירה בחצי משרה ואני עדיין נמצא בתוך ה-100,000 אני כבר לא יכול להיכנס לאף מסלול, אם אני עורך דין או אדריכל או בעל מקצוע חופשי

אליהו (אלי) רביבו: עודד, עובדים על הסתברויות

אליהו (אלי) רביבו:  כשאתה עוסק עד כדי כך זעיר וההיקף שלך כל כך מצומצם אז סבירות הדעת להניח שאתה באופן שוטף לא מעסיק עובדים

עודד פורר: אז אולי בצד השני תפסיקו את האפליה הזאת בין מקצוע למקצוע

עודד פורר:  למה האפליה הזאת בין מקצוע למקצוע?      

אליהו (אלי) רביבו: לא, תפרט לי את זה למשהו ממשי

יצחק פינדרוס: יש פה שני דיונים במקביל

יצחק פינדרוס:  היה את הדיון העקרוני, ואני מבין שכולם הבינו את מה שהיועצת המשפטית אמרה - - -     

אליהו (אלי) רביבו: ויש לך הצדקה כלכלית גם להעסיק עובד וגם להרוויח שכר כל כך מזערי?      

יצחק פינדרוס: עודד, אלי, היה ברור לכולם שזה לא מתאים, השאלה הייתה מה קורה עם בן אדם שניהל את העוסק הזעיר הזה או עוסק פטור, הגיע לחודשיים האחרונים של השנה, קיבל משרה, שזה דבר מאוד סביר ואז הוא מעסיק עובד בחודשיים האחרונים, האם הוא גם צריך? וזה מה שהיא שאלה, האם בשנה הראשונה – אני אומר לו, תן לו רנטה

יצחק פינדרוס:  נכון, אתם צודקים, ולכן שאלתי, אמרתי שיש 200,000 שזה העיסוק היחידי שלהם ואני מתאר לעצמי שאותם 200,000 מנסים בסוף להיות שכירים, כי הם נמצאים באיזה שהוא מקום בסכומים שכולנו מבינים שהם פחות מהשכר הממוצע

עודד פורר: לא נכון

עודד פורר:  יכול להיות שאני עורך דין שכיר וחוץ מזה אני כעוסק פטור, או כעוסק זעיר, אתן עוד שירותים

יצחק פינדרוס: עוד שירותים, אבל אם זה 100,000 שקל ואתה גם מעסיק מישהו בחצי משרה תבדוק כמה העלות של חצי משרה היום במשק, זה כמעט 60%

אליהו (אלי) רביבו: איפה המודל הכלכלי? צריכה להיות צדקה

ולדימיר בליאק: לא, אבל גם מה לעשות עם 35%?      

יצחק פינדרוס: נכון, נכון, אז זה מסבך עוד יותר

מירי סביון: אני מקווה שאני אתן מענה לחלק מהדברים, אחת הסוגיות שהעלו פה בדיון הקודם זה מצב שבו עוסק מתחיל לעבוד בעסק והוא בטוח שהוא יישאר עסק קטן והוא גם לא יעסיק עובדים והוא עובד לפי המודל והוא בטוח שהוא ידרוש הוצאה נורמטיבית וגם לא אוסף את החשבוניות של ההוצאות ופתאום הוא מגיע לנובמבר ומסתבר שהעסק גדל והוא מתחיל להעסיק עובד

מירי סביון:  מצד אחד הוא כבר לא יכול להיכנס למודל ומצד שני הוא כל השנה עבד במחשבה שהוא עסק קטן, שהוא יכול להיכנס למודל של העסק הזה

מירי סביון:  לעניין הזה אמרנו שאם יש לנו מקרה כזה שבן אדם בתחילת השנה סבר בתום לב שהוא יכול להיכנס למודל ועונה לתנאים ואו שהמחזור שלו גדל מעבר למה שהוא חשב או שהוא התחיל להעסיק עובד, אז במקרה הזה הוא כן יוכל לבקש את הניכוי הנורמטיבי עד התקרה או לבחור בדרישת הוצאה רגילה, כדי שלא יהיה מצב שהוא יינזק

ינון אזולאי: ואם יש לו עובד כל השנה?      

יצחק פינדרוס: אז הוא מלכתחילה ייכנס למודל אחר

מירי סביון: אם הוא יודע מהתחלה שיש לו עובד הוא לא במודל

עודד פורר: הוא לא ייכנס, הוא יצטרך לשלם מע"מ

מירי סביון: הוא מלכתחילה לא במודל

ינון אזולאי: הוא מסתדר עם זה - - -     

אליהו (אלי) רביבו: זה מודל אחר, זה לא המודל הזה

אלישיב ממן: ינון, זה מעלה המון שאלות

אלישיב ממן:  בסוף אנשים שמעסיקים עובדים לא אמורים להתאים למודל הזה ואנחנו לא רוצים לקחת את הסיכון שבסוף בן אדם מעסיק שני עובדים, זה כבר לא מסתדר, זה מעלה סיכונים

עודד פורר: חבר'ה, אני אגיד לכם את האמת עכשיו

עודד פורר:  אתם באתם לפשט ויצרתם סיבוך, למה יצרתם סיבוך? כי הכנסתם לתוך המנגנון הזה, אני חושב שטוב שהכנסתם, בעלי מקצועות חופשיים שלחינם בעיניי הודרו מעוסק פטור קודם

עודד פורר:  ברגע שהכנסתם אותם, אותם הכנסתם אך ורק למסלול הזה ואם הם יעסיקו עובד חס וחלילה אוי ואבוי

עודד פורר:  יש לך פה כל כך הרבה אפשרויות, בטח שיש בזה בעיה

עודד פורר:  אדריכל שהוא שכיר במשרד אדריכלים והוא עושה כמה תכניות, אז הוא לוקח ומשרטט את –      

ג'ק בלנגה: בעיקר רופאים

ג'ק בלנגה:  רופאים שמחזיקים תמיד מזכירה

אלישיב ממן: הם לא ב-100,000 שקל

עודד פורר: זה לא משנה, ברגע שהוא העסיק מזכירה הוא כבר צריך לשלם מע"מ

ג'ק בלנגה: אפשר לקבל נתון, כמה מתוך ה-400,000 מעסיקים עובדים היום?      

ולדימיר בליאק: רופאים זה 100,000 שקל בחודש, לא בשנה

מירי סביון: אנחנו נבדוק את הנתון

ג'ק בלנגה: זה נתון שיש לכם אותו

מירי סביון: לא שלפנו אותו לכאן, אנחנו ננסה לבדוק אם יש

ג'ק בלנגה: אבל אם יש מתוך ה-400,000 - - -      

עודד פורר: תפשטו, הסיווגים האלה מיותרים

יצחק פינדרוס: עודד, אני מתקשה לשמוע, אתם מדברים ביחד

ג'ק בלנגה: אדוני היושב ראש, אם יש מתוך ה-400,000 200,000 שכבר מעסיקים עובדים אז הם כבר מחוץ לחוק וזה נתון בסיסי שאתם צריכים להגיד אותו

אלישיב ממן: אנחנו נבדוק את זה

אלישיב ממן:  זה הרבה פחות, אבל אנחנו נבדוק

מירי סביון: נבדוק את הנתונים ונראה

גל ברנס: הסיכוי, כמו שנאמר פה, שמישהו בכזה מחזור גם מעסיק עובדים ואחרי זה גם מרוויח משהו הוא מאוד מאוד נמוך

עודד פורר: אתה מנחש

ישי פרלמן: זה לא רק זה, הוצאות השכר צריכות להיות פחות מ-30%

עודד פורר: לא, לא קשור

ישי פרלמן: כן, כי אחרת - - -     

עודד פורר: הוא לא יכול, הוא עורך דין, רופא, אדריכל - - -     

אלישיב ממן: חבר הכנסת עודד, נראה לי שיש בלבול

אלישיב ממן:  אנחנו במודל שלנו מדברים רק על מס הכנסה, לא מדברים על מע"מ

עודד פורר: העוסק הזעיר לא יהיה פטור ממע"מ?      

אלישיב ממן: העוסק הזעיר לא פטור ממע"מ ולכן נראה לי שיש בלבול

אליהו (אלי) רביבו: לא, מע"מ משלמים מהשקל הראשון, זה לא שייך

עודד פורר: אז חשוב להבין

עודד פורר:  אם אני היום במסלול של עוסק פטור, כשאני אלך למסלול של עוסק זעיר אני כן אשלם מע"מ?      

אלישיב ממן: אני אסביר, אולי לא היה מובן

אלישיב ממן:  היום יש עולם מס הכנסה ועולם מע"מ, זה חוקים נפרדים ומערכות נפרדות

אלישיב ממן:  היום במע"מ יש את המושג של עוסק פטור, במס הכנסה, וזה מה שהסברנו בדיון הראשון, אין הבדל בין מישהו שמרוויח 50,000 למי שמרוויח חמישה מיליון ולכן המערכות מאוד מורכבות כי בסוף הן נותנות את אותם דיווחים לכולם

אלישיב ממן:  אנחנו אמרנו שנעשה משהו דומה במס הכנסה, לא מערבבים

ינון אזולאי: אלישיב, אני לא מבין רק דבר אחד, עוסק פטור, כשהוא פותח את העסק שלו, מכירה כזאת קטנה, שעתיים בערב, שלוש שעות בערב, יש כאלה מכירות, יש לו עד 107,000 שקל, כמעט 108,000 שקל, הוא מוציא על העובד הזה על שעה ביום כפול חמש פעמים, נגיד הוא נותן לו 32 שקל לשעה, הוא מגיע בשבוע והוא נותן לו רק שעה ביום, כי זו אישה שבזמן הזה היא צריכה שישמרו לה על הילדים

ולדימיר בליאק: אגב, אותו עובד כבר לא נחשב מובטל

יצחק פינדרוס: זה מה שאמרתי כשאמרתם על תעסוקת נשים חרדיות, בדיוק מה שהעליתי פה, כשכולם הסתובבו, יש מספיק

יצחק פינדרוס:  יש מחקר על זה

ינון אזולאי: בחורה שסיימה את הלימודים שלה, מחפשת מה לעשות בערב והיא מרוויחה בחודש את ה-700 שקל האלה

ינון אזולאי:  איפה זה ה-30% שאמרתם?      

אלישיב ממן: אני מניח שברוב המקרים הוא לא יפתח תיק ניכויים ולא יתעסק עם העולם הזה בשביל העלות הזאת, כי אם כן הוא מגיע אז כנראה העלויות שלו הרבה יותר גבוהות

ג'ק בלנגה: הוא יגיד לה פשוט לפתוח את המסלול הזה והוא ישלם לה

יצחק פינדרוס: מה שהוא אומר לך, זה בתוך ה-30% והוא משלם לה מה-30% וזה פטרתם אותו מלדווח והכול בסדר, הוא נותן לה 600 שקל לשבוע, כל חודש 2,400 שקל, 20,000 שקל בשנה ושלום

אלישיב ממן: לא, זה ממש לא מתאים לכאן

יצחק פינדרוס: עוד מעט נדון על זה בחוק המזומנים, אבל זה מה שהוא עושה

גל ברנס: אני אשמח רק לאמירה כללית שהיא חשובה לכל הנושאים שיעלו עכשיו

גל ברנס:  המסלול הזה הוא מסלול באמת חדשני שלא נוסה עד היום, האיזון בצד השני בעולם התקציב והמס זה שחייבים לעשות את כל מה שניתן כדי להימנע מלהפוך את המסלול הזה למסלול חדש להון שחור, או אפילו לא הון שחור, כי זה הון לבן רק באופן מה שנקרא לא ענייני

גל ברנס:  אז האיזונים ששמנו פה הם איזונים חשובים כדי לתת את ההקלה מצד אחד ומצד שני לוודא, כמו שהעלו פה בישיבה הקודמת כל אותם מייצגים, שלא ינצלו אותו לרעה

גל ברנס:       אז יש פה כל מיני סעיפים, והם מועטים, שבהם היו חששות לזה שיהיה ניצול משמעותי לרעה, כדי למנוע בדיוק את אותם חששות

גל ברנס:  אז זה אחד מהם, אני מניח שיעלו פה תיכף עוד כמה, אבל זה עיקר המטרה, להימנע בדיוק מזה שינצלו לרעה את המסלול הזה

ג'ק בלנגה: אין ספק שיהיה ניצול לרעה של החוק הזה

ג'ק בלנגה:  אמרנו לכם את זה מהשעה הראשונה שפרסמתם את הנוסח, מצד שני - - -     

אליהו (אלי) רביבו: אבל אתם מבינים שאין אף מודל שתמיד נותן מענה לכולם ומגן על כולם ואוכף את כולם? אין מצב כזה, תמיד הם צריכים להבין שחלק יירדו להם מתחת לרדאר ואנחנו מבינים מצד שני שיהיו כמה כאלה בודדים שייפגעו ונצטרך לתת להם מענה

אליהו (אלי) רביבו:  אין אף מודל מהודק שנותן מענה לכל הצדדים ומצד אחד לא ייגרם עוול לאף אחד ומצד שני לא ברח לנו אף אחד

אליהו (אלי) רביבו:  אין מציאות כזאת

אליהו (אלי) רביבו:  כל מי שטוען לזה מבקש להכשיל באופן לא ענייני כל מודל שלא נגיש

ג'ק בלנגה: אבל זה נתון בסיסי שצריך להיות מונח בפניכם, כמה אנשים היום מעסיקים - - -     

יצחק פינדרוס: ולכן הם יחזרו לפה לוועדת הכספים ויעדכנו בעניין

אליהו (אלי) רביבו: הם בעצמם אומרים שאין מאה אחוז

יצחק פינדרוס: רבותיי, אנחנו רוצים להתקדם

ולדימיר בליאק: למה אתם ממהרים?      

אליהו (אלי) רביבו: ב-22 אנחנו מסיימים תקציב, שכחנו להגיד לך

ג'ק בלנגה: אדוני, רק בעניין של כמה מתוך ה-400 מעסיקים שכירים, תביאו נתון

יצחק פינדרוס: בינתיים אנחנו, יהדות התורה, עושים לכם את הפיליבסטר, אתם יכולים להיות רגועים

ינון אזולאי: מעוסק זעיר, לחזור חזרה לפטור כמה זמן צריך?      

אלישיב ממן: הסוגיה שאתה העלית זו סוגיה שקיימת גם בעוסק פטור

ינון אזולאי: לא, אני שואל עכשיו, במודל הזה עבר מעוסק פטור, נפל והגיע לעוסק זעיר

ולדימיר בליאק: לא, הוא לא נופל, הוא יכול לבחור

מירי סביון: במשך השנה?      

ינון אזולאי: לא, הבנו, בסוף שנה הוא עבר לעוסק זעיר, בגלל שראיתם את המצב, הוא בסוף שנת המס, ראיתם את המצב, העברתם אותו לעוסק זעיר

מירי סביון: העברנו אותו לעוסק זעיר או לעוסק רגיל?      

ינון אזולאי: לעוסק זעיר

יצחק פינדרוס: לא, זה יהיה בעיה

ולדימיר בליאק: אם אני במהלך השנה עובר את ה-107 ואני עוסק זעיר אני חייב לעבור למורשה?      

מירי סביון: לא למורשה, אתה לא יכול להשתמש במודל

יצחק פינדרוס: אנחנו עוברים לנושא הבא, זה בנושא הבא, לזה היא הולכת להתייחס

שולמית אלוני: אין מה להתייחס, הם העלו את הנושא

יצחק פינדרוס: אז את תגדירי מה היה שעלה

שולמית אלוני: המעברים, המעברים בין עוסק זעיר לעוסק פטור, שבעצם הטענה הייתה שלוקח סדר גודל של שנתיים מרגע שחצית את הרף ואתה רוצה לחזור חזרה

ולדימיר בליאק: לא, זה לא סדר גודל, זאת הדרישה של רשות המסים היום

אליהו דלל: כן, אז בואו תסבירו את ההיגיון

מירי סביון: קודם כל ההתייחסות למודל הזה הכוונה, לא לעוסק פטור אלא לעוסק זעיר

ולדימיר בליאק: כן, המעבר בין זעיר ללא זעיר

מירי סביון: אני אחלק את זה שני לשני חלקים

מירי סביון:  אחת, אני רוצה להסביר את הרציונל

מירי סביון:  כמו שאמרנו, אנחנו מדברים על מודל נורמטיבי ועל ניהול סיכונים ולכן כדי לא ליצור מצב שבו אדם בשנה שנוח לו ואין לו הרבה הוצאות הוא נמצא בתוך המודל הנורמטיבי ומקבל ניכוי נורמטיבי של 30%, שומר את כל ההוצאות לשנה הבאה - -      

ולדימיר בליאק: 35%

מירי סביון: - - בשנה שעוקבת, ובשנה הזאת יש לו הוצאות של 80% וחזור חלילה

מירי סביון:  ולכן אמרנו שהמודל מיועד למי שהוא עסק קטן מאוד לאורך זמן, לכן צריך לשמור פה על רצף ולכן קבענו מנגנונים שהם אנטי תכנוניים כדי למנוע את המשחקים האלה ואלישיב יסביר יותר בדיוק איך הם עובדים

אלישיב ממן: אני אומר שוב, כעיקרון מתום השנה יש לך שנתיים הפסקה ורק אחרי זה אתה תוכל לחזור

ולדימיר בליאק: ומה קורה במהלך השנה?      

אלישיב ממן: במהלך השנה מי שיצא, זה מה שדיברנו מקודם, אנחנו נאפשר לו בשנה של היציאה לקבל את הניכוי המקסימלי, עד הניכוי המקסימלי

ולדימיר בליאק: בלי תקרה של המחזור?      

אלישיב ממן: לא, אין תקרה

ולדימיר בליאק: אם הוא עובר את ה-107

אלישיב ממן: אז הוא יקבל עד התקרה

ולדימיר בליאק: עד 107? אז הוא יגיש שני דוחות? איך זה הולך?      

אלישיב ממן: או שהוא יגיש את הדוח הרגיל או שהוא יבקש את הניכוי הנורמטיבי עד התקרה של ה-107

ולדימיר בליאק: אני רוצה להבין, הוא יוכל לבקש את הניכוי הנורמטיבי עד 107? נניח הוא הגיע ל-200 או ל-150 - - -     

אלישיב ממן: לא, 200 זה אירוע אחר

אלישיב ממן:  הגיע ל-110, 120, שזה מה שאנשים שבטעות - - -     

ולדימיר בליאק: ואם הוא יגיע ל-150?      

אלישיב ממן: אז הוא יצטרך או לשמור את ההוצאות ולדרוש את ההוצאות כמו שצריך

ולדימיר בליאק: על כל ה-150?      

אלישיב ממן: על כל ה-150

ולדימיר בליאק: אז זה מה שאני שואל, עד איזה תקרה הוא יוכל להישאר זעיר?      

אלישיב ממן: לא, הוא יוכל לבחור להשתמש בניכוי עד התקרה המקסימלית, כאילו לקבל את הניכוי המקסימלי

ולדימיר בליאק: מה קורה ב-110?      

יצחק פינדרוס: על השלוש, הוא מקבל ניכוי רק על 30% מ-107

גל ברנס: הוא בוחר, או לקבל את ה-30% מ-107, או להגיש דוח שנתי, הוצאות והכול

ג'ק בלנגה: על ה-3,000 הוא צריך להגיש דוח

ג'ק בלנגה:  ב-110 הוא צריך להגיש דוח

ולדימיר בליאק: וב-150? אותו דבר

אלישיב ממן: הוא בוחר

יצחק פינדרוס: בעצם הוא קיבל ב-110 ניכוי על 28%

ולדימיר בליאק: בכל מקרה הוא יוכל לקבל עד 107 את הנורמטיבי

אלישיב ממן: זה חדש, זה מה שהצענו עכשיו בעקבות הדיון הקודם

יצחק פינדרוס: רצית להעיר הערה, אבל בקצרה

ג'ק בלנגה: בקצרה, אני רוצה שתתייחסו לעוסקים המורשים עם ניכוי מס התשומות

ג'ק בלנגה:  אין קשר בין הניכוי לפי פקודת מס הכנסה לניכוי התשומות, הוא יכול לנכות יותר תשומות או פחות תשומות ולא תהיה שום טענה בין הניכוי לצרכי מע"מ לניכוי לצרכי מס הכנסה, כי יש לכם את המסמכים

ג'ק בלנגה:  כאן יש מסמכים מדויקים

מירי סביון: המודל לא משנה את דרך התרת ההוצאות במע"מ

מירי סביון:  או שאני לא הבנתי את ההערה

ג'ק בלנגה: כן, אבל ההגדרה של תשומות במע"מ זה תשומות של העסק

ג'ק בלנגה:  שלא תבוא טענה מצדכם שזה אותם 35%

אלישיב ממן: לא תבוא

ג'ק בלנגה: זה לפי חשבוניות והוא מנכה את התשומות שלו בלי קשר לדוח שלו במס הכנסה

מירי סביון: עוסק מורשה, שיש לו חשבוניות, הכללים שלו לקיזוז חשבוניות - - -     

ג'ק בלנגה: ומגיש דוח, הוא צריך להמשיך לשמור את החשבוניות ואת ההוצאות?      

עודד פורר: אני אפרש לך מה שואל ג'ק

עודד פורר:  הוא אומר דבר מאוד פשוט, אני במסלול של עוסק מורשה, אני משלם מע"מ, היה לי הכנסות של 100,000 שקל פלוס מע"מ, 117,000 שקל, אני ניגש אליכם, אני אומר לכם: הוצאות, אני רוצה 35%

מירי סביון: 30

עודד פורר: 35%, אבל במע"מ, בחשבוניות שאני מגיש, יש לי הוצאות רק של 15,000, אני מגיש למע"מ הוצאות של 15,000, עדיין במס הכנסה אתם תנכו לי לפי - - -     

אליהו (אלי) רביבו: כן, הם לוקחים את זה בחשבון, אני חושב

ג'ק בלנגה: או שיש לי הוצאות של 50,000

עודד פורר: אפילו שהגשתי קבלות למע"מ?      

אליהו (אלי) רביבו: כן, הם אומרים שהם לא יורדים לציציות, לזה הם מתכוונים

ולדימיר בליאק: כלומר אתם לא תיפלו עליו פתאום

יצחק פינדרוס: לא, כי המודל בנוי על זה שהוא לא צריך לשמור את כל החשבוניות

ג'ק בלנגה: הוא שומר, הוא חייב

עודד פורר: זה כל כך מסובך

עודד פורר:  אני אומר לכם, תבטלו את המע"מ, תורידו את כאב הראש הזה

מירי סביון: אתם מציעים על רקע התשובה להוריד את הניכוי ל-25%?      

יצחק פינדרוס: דרך אגב, ההפרשה ב-15% זה אותה גברת שעובדת, כמו שאומר ינון

עודד פורר: אני מציע פשוט לבטל את ההפרדה בין בעלי מקצועות שונים לגבי עוסק פטור

אלישיב ממן: היושב ראש, בעקבות הדאגה של חברי הכנסת אנחנו נוריד ל-20% את הניכוי

עודד פורר: לפני שנייה זה היה 25

ולדימיר בליאק: כדי לצמצם את הפער

עודד פורר: כשזה יגיע לגל זה יהיה 15

יצחק פינדרוס: מה הנושא הפתוח שנשאר לנו עוד? אני מבקש שהיועצת המשפטית תגיד לנו מה הנושא הפתוח שנשאר עוד

יצחק פינדרוס:  אודה ולא אבוש, זה במקרה שאני פה כי ינון לא היה פה מקודם, לא הכרתי את הנושא, אז אני לא יודע מה היו השאלות

שולמית אלוני: בסעיף 87ה יש גם התייחסות לכך שבעל עסק זעיר לא יהיה רשאי לנכות את סכום הניכוי אם התקיים אחד מאלה, ואחד הדברים הוא שחלק שאינו זניח מהכנסתו, מעסק או ממשלח יד - - -     

ינון אזולאי: אתה צוחק, אתה שומע זניח אתה צוחק

שולמית אלוני: ואז עלתה השאלה מהו חלק שאינו זניח

ינון אזולאי: ואז מירי אמרה תזניחו את הזניח הזה, עזבו את זה, בואו נזניח את זה

ולדימיר בליאק: שלומית, התקבל ממי?      

שולמית אלוני: חלק שאינו זניח מהכנסתו, מעסק או ממשלח יד התקבל מאדם שהוא מעסיקו בשנת המס

אלעד סלומינסקי: שלומית, ננסה להסביר?      

יצחק פינדרוס: לא, אנחנו רוצים לדעת מה זה זניח, תגדירו לנו

ולדימיר בליאק: לא, אבל שיסבירו, אני לא הבנתי

אלעד סלומינסקי: דבר ראשון, אנחנו נציין שבדברי ההסבר זה מוסבר בצורה מפורשת בגלל שהבנו שיהיו פה שאלות לגבי זה

אלעד סלומינסקי:  בגדול המסלול שאנחנו מדברים עליו עכשיו זה מסלול שמכוון לעסקים קטנים שהרבה פעמים, באופן טיפוסי הרבה פעמים זה יכול להיות מישהו שעובד בעבודה רגילה, בימי שישי למשל הוא מוכר ציורים שהוא עשה, בירה שהוא יצר בבית שלו, בשוק בבצלאל פה בירושלים, למשל

אלעד סלומינסקי:  אנשים כאלה, יכול להיות שבצורה מקרית הבוס שלהם יעבור באזור וירצה לרכוש מהם

אלעד סלומינסקי:  אנחנו לא רצינו שמישהו כזה במקרה כזה ימנעו ממנו בכלל את האפשרות להיות חלק מהמסלול אם הוא מכר לבוס שלו משהו קטן, משהו מקרי

אלעד סלומינסקי:  וכמו שהגדרנו גם בדברי ההסבר, הכנסה שולית ומקרית

שולמית אלוני: בדברי ההסבר כתוב חלק זניח, הכוונה היא ליצור כלל של זוטי דברים

אלעד סלומינסקי: נכון

אלעד סלומינסקי:  אנחנו לא התכוונו - - -     

ולדימיר בליאק: בהליכי שומה יש לכם מושג זוטי דברים?      

אלעד סלומינסקי: אני אמשיך עוד שני משפטים

אלעד סלומינסקי:  אנחנו לא התכוונו מפה לקבוע תקדים וגם לא התכוונו לקבוע פה איזה הסדר שלילי לשום מקום

אלעד סלומינסקי:  אני מבין את ההערות של לשכת רואי החשבון ויועצי המס שהם מגיעים מכללים חשבונאיים ברורים, אנחנו חשבנו שדווקא במקרה הזה שבו יש עסקים קטנים שהם לא מיוצגים, שהם צריכים להבין מה לעשות, בשביל שהם לא יצטרכו להגיע ולהימנע מלעשות תרגילים, להימנע מלמכור לבוס שלהם, אז אנחנו נבהיר בחוק ונבהיר גם בדברי ההסבר שלא הכוונה היא לכלל מוחלט, אלא כלל שהוא כפוף לאיזה שהוא עיקרון של התנהלות רגילה נורמלית

יצחק פינדרוס: לא יודע מהו גבול הסבירות של זוטי דברים וזניח

אליהו (אלי) רביבו: בדיוק, זה מה שביקשנו מכם, תגדירו מהו זניח, מהו זוטות

יצחק פינדרוס: כאדם נורמטיבי, אני לא רואה חשבון - - -      

ולדימיר בליאק: ולמה אתה חושב שרואה חשבון הוא לא אדם נורמטיבי?      

אלעד סלומינסקי: חבר הכנסת רביבו, כתבנו בדברי ההסבר גם דוגמה

אלעד סלומינסקי:  שוב, אנחנו לא נעמוד על זה ואפשר גם להוריד את זה, אפשר להשאיר את זה ככלל מוחלט

אליהו (אלי) רביבו: חבר'ה, זה תיקון

שולמית אלוני: מה זאת אומרת לא נעמוד על זה? זה תיקון של משרד המשפטים?      

אלעד סלומינסקי: אנחנו חשבנו שנכון להכניס את זה

אלעד סלומינסקי:  אפשר להשאיר את הכלל ככלל לא גמיש וכלל מוחלט ולקוות שבאכיפה של רשות המסים הם - - -     

ולדימיר בליאק: אתם רוצים להתעסק עם זה, האם זה זניח או לא זניח? זוטי דברים או לא זוטי דברים?      

אלעד סלומינסקי: להיפך, האמירה הזאת - - -     

אליהו (אלי) רביבו: אנחנו רק מבקשים שאם זה נכנס זה יקבל ביטוי מוגדר, מה הם המתחמים

יצחק פינדרוס: אני עכשיו אנהל איתך ויכוח, האם 10,000 שקל שלקחתי זה זוטות?      

ולדימיר בליאק: אין לזה סוף

ינון אזולאי: אני אשאל שאלה אחרת, אדוני היושב ראש, אתה אומר שהוא הלך לקנות באותו זמן כוס מיץ או משהו בשוק וראה את זה, אני שואל אותך שאלה, הבן אדם הזה בערב מתעסק עם עוגיות מיוחדות לחינה, לאירוסין, לא יודע מה, אותו אחד הזמין עוגות מהעובד שלו, האם זה נחשב אצלך זניח? אני אמקד אותך, אולי במקום לרשום זניח, שהמקרה לא חוזר על עצמו, לא יודע מה

ינון אזולאי:  לא יכול להיות שאתה לוקח משהו אחד ואתה הופך אותו - - -     

יצחק פינדרוס: בדיוק, באופן קבוע

ינון אזולאי: אני לא יודע, ואם הוא קונה פעם בשבוע ממנו? אתה לוקח את זה למקום שלא נכון להיות בו, תוריד את זה

אלעד סלומינסקי: אבל, חבר הכנסת אזולאי, חלק מהנקודה המיוחדת במקרה הזה - - -     

ג'ק בלנגה: אפשר להציע לרשום חלק קבוע מהכנסה

ולדימיר בליאק: למה זה מעסיק ולא קרוב משפחה מדרגה ראשונה?      

יצחק פינדרוס: תנו לו לענות

אלעד סלומינסקי: חבר הכנסת אזולאי, הסיבה שחשבנו לנכון זה דווקא בגלל השאלה שלך, אנחנו לא מדברים פה על מישהו שהוא מיוצג, שיש לו רואה חשבון שיכול להגדיר לו, אלא מישהו שצריך לפעול לפי היגיון בריא כשמגיעה לו הזמנה

אלעד סלומינסקי:  יכול להיות שהוא מוכר אלפי עוגיות בשנה ויכול להיות שהוא מוכר שתי עוגיות בשנה ואנחנו לא רוצים שזה יהיה כלל קשיח

ינון אזולאי: אני אומר לך, אני בעד שתשאיר את זה

יצחק פינדרוס: אלפי עוגיות בשנה, מספיק שעוגייה עולה ארבעה שקלים אתה מבין שהוא עבר את ה-107,000 שקל

ינון אזולאי: אני אומר לך, תשאיר את זה, אבל אני אומר לך שאתה תראה שבחוקים שאנחנו נביא, כחוקים פרטיים, הרבה דברים זניחים יהיו בהם וזוטות ואז נראה אותך עומד פה ואומר לי: תשמע, מה זה זניח, מה זה זוט

יצחק פינדרוס: נראה מאוד בעייתי לכתוב בחקיקה דבר כזה

ינון אזולאי: תחשוב, בשבילך באמת, בשביל משרד המשפטים, אני דואג לכם

יצחק פינדרוס: אנחנו נעמוד במצב בלתי אפשרי

אלעד סלומינסקי: אם כבוד היושב ראש והוועדה חושבים - - -     

יצחק פינדרוס: זה לא שאלה של איך אתה רושם, זו שאלה שיושב פקיד בסוף, ורחמיי על הפקיד הזה, הוא צריך לקבל החלטה האם זה זוטו של ים או שזה זניח או לא זניח

אלעד סלומינסקי: לא, אבל הפקיד לא צריך לקבל, מי שצריך לקבל החלטה בעניין הזה זה דווקא העסק - - -     

יצחק פינדרוס: לא, אין לו כלים להתמודד עם זה

שולמית אלוני: לא, אבל מה שהוא אומר זה משהו אחר - - -     

אלעד סלומינסקי: אני אומר בדיוק להיפך, דווקא בגלל - - -     

ג'ק בלנגה: מירי, אפשר לרשום חלק קבוע מהכנסתו במקום זה

אליהו (אלי) רביבו: ואני אומר שאותו בעל עסק, שהוא עסק קטן, אתה לא מצפה ממנו שהוא יתחיל להפעיל שיקול דעת

אלעד סלומינסקי: להיפך, אני כן מצפה ממנו

אליהו (אלי) רביבו: וכשהוא יפעיל שיקול דעת הוא יהיה חשוף והוא יגיד לך: תשמע, ככה אני הנחתי וככה אני פירשתי את הזוטות בעיני רוחי ואתה מתרגם את זה כמשהו שהוא לא כשר

אלעד סלומינסקי: אז שוב, אנחנו ניסינו דווקא בדיוק להיפך, לא להפעיל פה כללים חשבונאיים אלא להפעיל כללים של קומונסנס של אנשים פשוטים

אלעד סלומינסקי:  אבל, שוב אני אומר, אנחנו לא עומדים על העניין הזה

אלעד סלומינסקי:  אפשר להוריד את זה, אבל אז זה יהפוך לכלל קשיח ואנחנו צריכים לסמוך על זה שרשות המסים ככה יפרשו את זה

אליהו (אלי) רביבו: יש עוד אפשרות שלישית, שאנחנו קובעים מה הם מתחמי הסבירות או בהיקף למחזור, או בהיקף של נוכחות

אלעד סלומינסקי: אבל זה הרבה יותר מסובך לבעל עסק זעיר לחשב את זה בעצמו

אליהו (אלי) רביבו: לא, לא, לא

אלעד סלומינסקי: אדם שמוכר עוגיות, יהיה לו קשה לחשב מחזורים

אליהו (אלי) רביבו: תכיפות הרכישה

יצחק פינדרוס: אני שואל את הייעוץ המשפטי, מה קורה היום בביטוח לאומי כשחלק מההכנסה של אותו עוסק מגיע מהמעסיק שלו? איך אתם מתמודדים עם זה? כי אני מאמין ששם זה קורה

רן בייליס: לא, בביטוח לאומי מי שחייב בדמי הביטוח זה המעסיק, אז המעסיק מנכה במקור מהעובד, מחלק העובד, הוא מחייב אותו

יצחק פינדרוס: לא, לא הבנת מה ששאלתי

יצחק פינדרוס:  אני עובד עכשיו בכנסת ואני באתי לחשב הכנסת ואמרתי לו: תעסיק אותי בתלוש שכר ועוד 20% אני פותח עוסק זעיר ואני אגיש לחשבות הכנסת את העוסק זעיר, 20% של השכר שלי וה-20% לא עולה על 107,000 שקל

יצחק פינדרוס:  מה קורה בביטוח לאומי על אותם 20%, הוא משלם ביטוח לאומי או לא?      

רן בייליס: על ה-20% שהוא מוגדר כעוסק זעיר אז הביטוח לאומי, ההגדרות שלו לא שוות להגדרות של מס הכנסה

יצחק פינדרוס: אני יודע שהן לא שוות, שאלתי מה קורה שם

רן בייליס: ולכן ההגדרות בביטוח לאומי קובעות שעצמאי הוא אחת משלוש הגדרות, או שהוא עוסק 20 שעות בממוצע בחודש, או שיש לו שילוב של 50% מהשכר הממוצע, זה יוצר בערך 5,900 שקל בחודש

רן בייליס:  ההכנסה של עוסק זעיר היא שנתית, אבל אם אני מחלק אותה חודשית היא כ-5,900 שקל בחודש

רן בייליס:  או שילוב בין 12 שעות חודשיות ו-15% מהשכר הממוצע, שזה בערך 1,800 שקל

יצחק פינדרוס: אתם רציתם להתייחס

מירי סביון: אנחנו מציעים להוריד את ההחרגה של הזניח

מירי סביון:  אני אומרת שוב, הכוונה של הסעיף ברורה, אנחנו לא רוצים שמעסיק יפצל, אבל אני אומרת שוב, הפרשנות של רשות המסים תהיה בהתאם לדוגמאות שניתנו כאן, זאת אומרת אם ניתקל במקרה כזה שבו העובד, כמו שאמרנו, מפעיל לא זוכרת איזה דוכן ביום שישי בבוקר ומוכר לצורך העניין פרחים והמעסיק שלו במקרה עבר בדוכן וקנה ממנו באופן חד פעמי זר פרחים זה לא מה שישלול את הניכוי הזה בגין ה - - -      

יצחק פינדרוס: הבאת דוגמה נהדרת, ואם הוא קונה ממנו כל שבוע פרחים? הוא מרגיש שיש לו עובד שגם עובד, בוא אומר: כל שבוע אני הולך לשוק, אני אקנה אצלו פרחים

יצחק פינדרוס:  אני מעריך שאם לאחד העוזרים שלי היה דוכן פרחים במחנה יהודה הייתי קונה אצלו כל שבוע

ג'ק בלנגה: הדוגמאות האלה, לעולם לא יידעו מי זה כי אין שם על הקבלה

ג'ק בלנגה:  אלה דוגמאות תיאורטיות

מירי סביון: ככל שיהיה מדובר בחלק זניח מהעסק של העובד ואין קשר והדברים הם אקראיים, זה לא מה שישלול את המודל

יצחק פינדרוס: זה נראה לכם פרשנות שיהיה קל לפרש אותו - - -     

אליהו (אלי) רביבו: מירי, לחלוטין אני לא חושד בניקיון כפיכם, אתם באמת לא רוצים לסרבל, אבל בואו תסתכלו רגע על הצד השני, זה לא שחלילה מייצרים פה איזה שהיא מציאות מדומה

אליהו (אלי) רביבו:  אנחנו מבקשים שנגדיר סבירות מהי

ג'ק בלנגה: אנחנו מדברים, אדוני, בנוסף על מצב שהוא חייב לתת קבלה ושהיא תירשם בעסק של המעסיק, כי כל עוד אין קבלה כזאת שנרשמת בספר של המעסיק והוא קונה עוגה הביתה או פרחים זה בכלל לא הדיון, זה דיון מוטעה

ג'ק בלנגה:  רק מצב שהמעסיק לוקח את הקבלה של אותו שכיר ורושם אותה בספרים שלו ואז אומרים, רגע, יש לו תלוש משכורת - - -     

ולדימיר בליאק: לא, זו דרישה שהיא לא ישימה

ג'ק בלנגה: יש לו תלוש משכורת והנה עוד סכומים ששילמנו לו מהעסק, זה לא בסדר

ג'ק בלנגה:  אז הם יראו את זה ויחברו, מעבר לזה אין מצב שהם יחברו בין הדברים

ג'ק בלנגה:  מאיפה הם מחברים בין הדברים?      

ולדימיר בליאק: זה אות מתה

יצחק פינדרוס: אז אני מקבל את העמדה גם שלכם, נוריד את זה

טלי עזריאל: אבל להוריד את זה, זה גורם עוד יותר לאי ודאות, למה? כי אנחנו צריכים לזכור שמי שמגיש את הדוח, אני לא יודעת אפילו להגיד האדם הסביר, אבל זה אנשים פשוטים, זה לא רואה חשבון, זה אפילו לא פקיד ממשלתי, אם לא יהיה שם אז הוא לא יידע כמה, 1%, 2%, 10%, 30% ואם זה זניח אז זה גם לא יהיה

טלי עזריאל:  צריך לתת משהו - - -     

אלישיב ממן: פה חישוב האחוזים האלה יותר קשה - - -      

טלי עזריאל: אני לא אמרתי אחוזים, אלישיב, אבל אי אפשר לוותר על זה, צריך שיהיה שם משהו שהוא מוגדר

ג'ק בלנגה: מישהו עוד עלול להגיע לחקירות

טלי עזריאל: לפני שנייה אמר כבוד היושב ראש שפקיד, אנחנו נסמוך על שיקול הדעת שלו, אז מה, הוא סטה מהמניין?      

יצחק פינדרוס: תודה

יצחק פינדרוס:  הבנו, אנחנו מתקדמים

שולמית אלוני: הנושא הבא זה היה נושא ההתיישנות

שולמית אלוני:  מה קורה מבחינת התיישנות

יצחק פינדרוס: מי עונה על זה?      

מירי סביון: באמת כרגע בנוסח לא הייתה התייחסות מפורשת להתיישנות

מירי סביון:  מה שקיים היום זה שמי שלא חייב בהגשת דוח שנתי ומבקש בקשה להחזר מס יש לו שש שנים מתום השנה שלגביה מוגש הדוח להגיש בקשה להחזר מס

מירי סביון:  חשבנו שנכון בהקשר הזה להקביל את הסמכות של פקיד השומה לדרוש את הדוח לאותה תקופה, זאת אומרת שבמשך שש השנים, מהיום שבו הסתיימה שנת המס אפשר יהיה לדרוש להגיש דוח מלא כשהסיבה כמובן לדרישת דוח מלא זה שיש חשש שאולי לא כל ההכנסות דווחו ושנכון לדרוש מאותו אדם דוח

ג'ק בלנגה: בשום פנים ואופן אנחנו לא מסכימים

טלי עזריאל: גם הייתה לזה התייחסות בתקנות, אי אפשר להגיד שלא הייתה לזה התייחסות

ג'ק בלנגה: כרגע מה שהם אומרים, שאותו מסכן שמוכר פלאפל בשנת 25' הם יבדקו אותו בשנת 36'

ג'ק בלנגה:  זו האמירה שנאמרה, כי אחרי שש שנים שהם ידרשו ממנו להגיש את הדוח, אז הדין קובע שממועד הגשת הדוח יש שוטף פלוס ארבע שנים, זה עוד חמש, אנחנו ב-11 שנים משנת המס

ג'ק בלנגה:  לזה אנחנו לא מסכימים בשום פנים ואופן

יצחק פינדרוס: מה אתם מציעים?      

ג'ק בלנגה: אנחנו מציעים ארבע שנים

ג'ק בלנגה:  מינואר כשהוא דיווח יש להם ארבע שנים, רוצים שהוא יגיש דוח? שידרשו ממנו תוך שנה להגיש דוח, לא תוך 11 שנים

ג'ק בלנגה:  זה הקלה?      

טלי עזריאל: לתקן את התקנות ובתקנות רשום שזה לא הגשת דוח, בלי הגשת דוח

חמד עמאר: הם מבקשים שש שנים מעבר לארבע שנים?      

ג'ק בלנגה: כן

אלישיב ממן: אני רוצה רגע להסביר את המצב הקיים

אלישיב ממן:  כרגע גם שכיר כמוני או כל אחד אחר שלא מגיש דוח, אז יש לו שש שנים להגיש בקשה להחזר מס

אלישיב ממן:  לאחר שהוא מגיש את הבקשה להחזר מס אז הוא מגיש דוח ועל זה חלים כל הדינים של פקודת מס הכנסה ואז יש את סמכות הבדיקה של הדוח, שזה מה שדיברו פה מקודם, שזה ארבע שנים מתום שנת המס שבה הוגש הדוח

אלישיב ממן:  אנחנו רוצים - - -     

ג'ק בלנגה: אבל זה דוח בהתנדבות

אלישיב ממן: אני מדבר רגע אם הוגש דוח, לא משנה איזה דוח

ג'ק בלנגה: זה משנה, זה דוח חובה וזה התנדבות

אלישיב ממן: בסדר

אלישיב ממן:  אני אומר שוב, יש שש שנים להגיש בקשה להחזר מס, גם המקרה הזה, אם הוא לדוגמה לא שם תרומות או שהוא לא שם ביטוח חיים, יהיה לו שש שנים להגיש בקשה להחזר מס

אלישיב ממן:  אנחנו רוצים שגם לנו תהיה את האפשרות, שש שנים, אם עולים חשדות, פתאום ראינו מחזורים לא קשורים, קיבלנו מידע - --      

יצחק פינדרוס: שש שנים ממתי?     

ינון אזולאי: אני רוצה לשאול אותך, בהכול זה אותו דבר, יחס גומלין? זה לא בהכול יחס גומלין, שגם בצד השני יש לו אותן שנים שיש לך לדרוש ממנו

יצחק פינדרוס: יפה, יש פה משהו שאתם צריכים לתת עליו את הדעת

יצחק פינדרוס:  בסוף אתה מדבר על עוסק שאתה מבקש ממנו לשמור 11 שנים, אתה נותן לו 11 שנה

יצחק פינדרוס:  תגידו לי איך לגשר

יצחק פינדרוס:  אני מבין את מה שאתם מעלים פה, אבל אתם מדברים על 11 שנה

ולדימיר בליאק: אבל יש פה החמרה לעומת תהליכי השומה הרגילים

ג'ק בלנגה: בשום פנים ואופן, אדוני

ג'ק בלנגה:  לא קיימת חקיקה כזאת במדינת ישראל, הדין הפלילי היום מדבר על עשר שנים, הם רוצים 11 שנה

מירי סביון: תחשוב על שכיר שלא הגיש דוח

מירי סביון:  נניח שכיר לא חייב בהגשת דוח שנתי ולא הגיש לי את הדוח השנתי ולפתע התברר לנו ממידע אחר שיש לו בכלל איזה שהוא נכס בחו"ל שבגללו הוא כן חייב להגיש דוח

מירי סביון:  במצב הקיים היום כשהוא לא הגיש את הדוח אנחנו יכולים לדרוש ממנו להגיש את הדוח ואין לזה גבול

ג'ק בלנגה: אין התיישנות, נכון

מירי סביון: אין התיישנות

מירי סביון:  ואז הטענה הייתה במקרה הזה זה לא בדיוק לגמרי כי הוא בעצם הגיש לך איזה שהוא דיווח קטן, קצרצ'יק, על ההכנסה העסקית, אבל יכול להיות שהסיבה שבגללה אני רוצה לדרוש ממנו דוח שנתי זה לא בגלל העסק הקטן עם ה-80,000 מחזור, אלא מכיוון שלצורך העניין הוא עשה אקזיט על איזה חברה בעשרה מיליון שקלים בחו"ל ובכלל לא דיווח לי, אבל הוא הגיש את הצטלה הזה

מירי סביון:  לכן אני אומרת שוב, המצב הרגיל, אנחנו לא רוצים את הדוחות האלה, רצינו מינימום חיכוך עם האוכלוסייה הזאת

מירי סביון:       מתי אנחנו כן נבחר לדרוש מבן אדם להגיש את הדוח? באותם מצבים שבהם נחשוב שיש איזה שהיא הכנסה בסכום משמעותי שלא דווחה לנו ולכן נדרוש ממנו את הדוח

מירי סביון:  במקרה הזה, אני אומרת שוב, הדוגמה שנתתי לגבי שכיר, אין לנו שום התיישנות

מירי סביון:  במקרה הזה יש פה איזה שהוא מצב ביניים אולי, כי הוא כן דיווח לי על ההכנסות שלו מהעסק, מלא או לא מלא, ולכן אמרנו אוקיי, בואו נקביל את זה לתקופה הזאת

מירי סביון:  הסעיף הזה מיועד באמת למצבים שהכנסות לא דווחו, אחרת אין לנו סיבה לבקש מאותו אדם את הדוח השנתי

מירי סביון:  לכן, שוב, אי אפשר לתחום את זה

מירי סביון:  אני אסביר מה הצד השני

אליהו (אלי) רביבו: אבל זה לא רק אם זה לא דווח, אם לכם עלה חשד שהדיווח היה סלקטיבי

יצחק פינדרוס: זה חשד על אי דיווח

יצחק פינדרוס:  זה משהו אחר

אליהו (אלי) רביבו: זה שונה

אליהו (אלי) רביבו:  זה לא אם הוא לא הגיש בכלל, זה אם לכם עלה חשד סביר שהוא דיווח אולי אפילו גם באופן סלקטיבי, אז אתם אומרים שהוא בתום אותו מועד שהוא היה אמור עוד להחזיק את הספרים אצלו לא ידע אם אצלכם התעורר חשד, זה הגיע בדיעבד, אז מה אתם אומרים? כולכם תשאירו ל-11 שנים כי אולי תוך כדי אותה תקופה אנחנו נגיע למסקנה שאנחנו רוצים לשאול אותך שאלה

מירי סביון: קודם כל זה שש שנים שזה ממילא צריך לשמור

אליהו (אלי) רביבו: לא, שש שנים פלוס חמש

אלישיב ממן: לא, החמש זה רק אחרי שהגשנו בקשה

אלישיב ממן:  לנו יש רק שש שנים לבקש ממך

אלישיב ממן:  אחרי זה אם ביקשנו ממך יש הליכים בתוך המערכת, ההליכים הרגילים רצים, אנחנו מגבילים את עצמנו רק לשש שנים לבקש ממך להגיש דוח

אליהו (אלי) רביבו: שש שנים ממתי?      

אלישיב ממן: משנת המס

אליהו (אלי) רביבו: לא, מהשנה שהגשת בקשה

אליהו (אלי) רביבו:  זאת אומרת מגיע לך ארבע שנים, אם בסוף ארבע השנים - - -     

אלישיב ממן: לא, נגיד 2024, אני עוסק זעיר, יהיה לי שש שנים מתום 2024 לבקש ממך להגיש דוח

אלישיב ממן:  כשאתה מגיש את הדוח יש לי את כל הסמכויות שלי לבדוק אותך, אבל אם אתה יודע שאתה צריך דוח - - -     

אליהו (אלי) רביבו: ברור, אבל אני קיבלתי עכשיו - - -      

חמד עמאר: אז למה אתה אומר 11 שנים?      

ג'ק בלנגה: כי 2024, שש שנים זה 2030, ב-31 בדצמבר 30' הוא מבקש שאתה תגיש דוח, אתה מגיש אותו ויש לו זמן עוד חמש שנים לבדוק אותו

אלישיב ממן: כן, אבל ברגע שכבר הגשתי בקשה להגיש דוח כבר עלה חשד

אליהו (אלי) רביבו: אתה מבין שמי שכבר נמצא על המסוע של הליכי בדיקה - - -     

אלישיב ממן: עלה חשד, אז אנחנו צריכים זמן לבדוק אותו

אליהו (אלי) רביבו: הוא אין לו אינטרס לגרוס את החומר, כי הוא רוצה להוכיח את צדקתו

אליהו (אלי) רביבו:  אתה אמרת שיש ארבע שנים, עד סיום השנה הקלנדרית של ארבע השנים שאותו בעל עסק יכול להגיש ומאז נספרים עוד שש שנים קדימה

אליהו (אלי) רביבו:  זה מה שאתה הסברת בהתחלה

אלישיב ממן: לא, הפוך

אליהו (אלי) רביבו: חמד, אתה הבנת את זה ככה או לא?      

חמד עמאר: כן, ככה הבנתי

אליהו (אלי) רביבו: תודה רבה

אליהו (אלי) רביבו:  אלי, אתה הבנת את זה ככה או לא?      

אלישיב ממן: אז אנחנו מבקשים רק שש שנים לבקש ממנו - - -      

אליהו (אלי) רביבו: לא, אל תבלבלו אותם

אליהו (אלי) רביבו:  אתם מסבירים משהו אחר לגמרי

ג'ק בלנגה: זה לא מוסכם, אני אסביר עוד פעם

ג'ק בלנגה:  בוא נסביר את החוק היום

אליהו (אלי) רביבו: חברים, זה בסדר שגם מה שהוא אומר לא יוסכם ונדבר על זה, אבל זה לא בסדר שאתה מבאר לנו משהו - - -     

ג'ק בלנגה: אבל זה מוקלט, אפשר לחזור למה שאמרתי גם

ג'ק בלנגה:  אני אחזור על מה שאמרתי

אליהו (אלי) רביבו: אנחנו מבינים - - -     

חמד עמאר: אמרת שיש ארבע שנים ומשהו ואחרי זה עוד שש שנים

אליהו (אלי) רביבו: בדיוק, זה 11 שנים

ג'ק בלנגה: זה לא מה שאמרתי, אני בדרך כלל מדייק

חמד עמאר: זה מה שהבנו ממך

אליהו (אלי) רביבו: שמע, אנחנו פה ארבעה חברי כנסת - - -      (היו"ר משה גפני)     

משה גפני: רבותיי, חזרתי

אליהו (אלי) רביבו: אנחנו פה ארבעה חברי כנסת, כולנו הבנו את אותו מסר

ג'ק בלנגה: זה 11 שנה

ג'ק בלנגה:  הבנת 11 שנה? זה 11 שנה

משה גפני: אני יכול לדבר בוועדה הזאת או שאני אחזור חזרה מאיפה שבאתי עכשיו? אני מבקש להפסיק את הוויכוחים האלה, תגיעו להסכמה בנוסח מפא"י, להגיע לפשרות ולגמור את החוק

משה גפני:  אי אפשר להמשיך ככה כל הזמן בוויכוחים, אנחנו נמשיך את הוויכוחים פה עד חג השבועות ואז נוכל עוגת גבינה כשהעליתם את המחיר

משה גפני:  לא אתם, מישהו אחר

גל ברנס: אני אגיד, חבר הכנסת גפני, שהסכמנו פה על הרבה דברים בזמן הזה

משה גפני: לגבי ההתיישנות, מה עכשיו?      

גל ברנס: רק ההתיישנות, הציגה רשות המסים פתרון

משה גפני: מה הפתרון?     

אלישיב ממן: בחקיקה שאנחנו הבאנו לא הייתה התיישנות, כי היום אנחנו יכולים לדרוש משכיר תקופה מאוד ארוכה להגיש דוחות, הוועדה באה ואמרה שהיא רוצה להגביל אותנו בזמן שאנחנו יכולים לדרוש הגשת דוחות

אלישיב ממן:  היום שכיר או העוסק הזעיר הזה שירצה להגיש בקשה להחזר מס, יש לו שש שנים להגיש בקשה מיוזמתו להחזר מס, אם הוא שכח תרומות או כל דבר אחר

אלישיב ממן:  אנחנו הגבלנו את היכולת שלנו לדרוש ממנו בקשה בגלל שעלה חשד לשש שנים במקביל לדרישה שאותו בן אדם יכול לדרוש

אלישיב ממן:  זה מה שאנחנו הגבלנו

משה גפני: וכמה מר בלנגה מציע?      

ג'ק בלנגה: אני מציע להישאר עם החוק הקיים, מקסימום ארבע שנים התיישנות סופית, אבל כרגע הם ב-11, אדוני

משה גפני: אפשר ללכת על חמש?      

אלישיב ממן: זה מודל אחר

ג'ק בלנגה: אדוני, זה מודל של 11 שנה, אני רוצה להסביר

מירי סביון: זה יוצר חוסר התאמה

ג'ק בלנגה: אני רוצה להסביר, הגיעו ל-11 שנים כרגע

משה גפני: אז תעזרי לנו לפתור את הבעיה

אליהו (אלי) רביבו: זה לא נכון

אליהו (אלי) רביבו:  יש הבדל אם רשות המסים כבר קוראת לנישום ואומרת: בוא תתחיל לדבר איתי, תשמור את זה עכשיו עוד ארבע שנים, או שהם אומרים לו: תשמור 11 שנים אולי נפנה אליך

אליהו (אלי) רביבו:  זו מציאות אחרת

משה גפני: חבר הכנסת רביבו, אני רוצה לשמוע מה היא מציעה

ינון אזולאי: הרב גפני, רק שתדע שלפינדרוס הוא היה ממושמע

ינון אזולאי:  לא יודע אם זה מפחד או מיראה, אבל זה מה שהיה פה

ינון אזולאי:  עכשיו אני לא יודע פתאום מה קרה

מירי סביון: במצב הקיים במודל הזה מי שנכנס למודל לא מגיש דוח שנתי

משה גפני: רגע, למה זה 11?     

ג'ק בלנגה: אני רוצה להסביר את ההצעה

ג'ק בלנגה:  כרגע החוק הזה לא מחייב הגשת דוח, אנחנו ביקשנו שתהיה התיישנות על אי הגשת הדוח, הם אמרו: אנחנו לא מסוגלים לתת לכם התיישנות על אי הגשת הדוח ולכן אנחנו אמרנו: אוקיי, תקצבו את זה בזמן, מתי פקיד השומה יכול לבדוק את הדיווח הזה שאתם מבקשים בינואר, תוך שלוש שנים, ארבע שנים, תגידו כמה זמן

ג'ק בלנגה:  הם באו עם הצעה עכשיו שמשנת המס שהבן אדם דיווח בינואר, הם יכולים תוך שש שנים לדרוש דוח רגיל ואחרי שהוא הגיש אותו, בתום שש השנים, יש להם זמן עוד חמש שנים לבדוק אותו, וזה מגיע ל-11 שנים

ג'ק בלנגה:  זאת אומרת על 24' הם יבדקו ב-36'

ג'ק בלנגה:  כרגע זאת ההצעה והם לא אומרים שזה לא נכון

משה גפני: זה לא נשמע הגיוני

משה גפני:  מה אתה מציע?      

ג'ק בלנגה: אני מציע התיישנות רגילה כמו כל עסק, עסק רגיל מגיש בשנה שלאחר מכן, יש עוד ארבע שנים, סך הכול חמש שנים

חמד עמאר: אבל הוא לא מגיש דוח

מירי סביון: ההצגה לא מדויקת

ג'ק בלנגה: זה החוק, זה החוק

טלי עזריאל: זה הדוח שמבקשים ממנו להגיש

משה גפני: רבותיי, מירי מדברת, אני מבקש שכולם יהיו בשקט

מירי סביון: אני רוצה לדייק את המצב החוקי הקיים

מירי סביון:  במצב החוקי הקיים, וזו הדוגמה שנתתי קודם, כאשר שכיר לדוגמה, הוא לא חייב בהגשת דוח, יכול להיות שאנחנו בלי מגבלה של זמן, אחרי פרק זמן של אפילו שבע שנים יתברר לנו שהוא היה צריך להגיש דוח, כי יש לו איזה שהיא הכנסה מאוד גדולה והוא לא דיווח עליה, או שהייתה לו עסקה מאוד גדולה, ובעצם הוא חייב בהגשת דוח

מירי סביון:  במצב החוקי היום אין מגבלה ואנחנו יכולים להגיע לאותו אדם ולהגיד לו: אנחנו מבקשים שתגיש לנו דוח שנתי לשנת המס 2016 כי הייתה הכנסה שבגינה היית חייב לדווח ולא דיווחת

ינון אזולאי: זה ללא הגבלה, נכון?      

מירי סביון: היום אין לנו מגבלה, אני חייבת להגיד שבדרך כלל אנחנו לא לוקחים את זה למצבי קיצון למעט מקרים מאוד קיצוניים, בדרך כלל אנחנו מתנהלים בצורה סבירה

ג'ק בלנגה: כבר היה 13 שנה שביקשתם

מירי סביון: במצבים כנראה מאוד קיצוניים

מירי סביון:  מה המצב שיש לנו כאן? אם היינו נשארים עם המצב החוקי הקיים העוסק הקטן הוא בדיוק במצב של השכיר שלא הגיש דוח, הוא לא מופלה לרעה, לא מופלה לטובה, זה המצב

מירי סביון:  מצד שני הייתה פה את האמירה הזאת ואנחנו כן רוצים להגיע להבנות, למרות שאולי לא היה חייב, ואז אמרנו, אוקיי, בואו ניקח איזה שהוא פרק זמן, בדיוק אותו פרק זמן שאותו אדם יכול להגיש לנו בקשה להחזר מס ולכן יש לו את האינטרס שלו לשמור את המסמכים שלו

משה גפני: בסדר, הבנתי, אני מסכים איתכם

משה גפני:  תגידו, על כמה מקרים אנחנו מדברים? תהיו גמישים בעניין

חמד עמאר: לא, השאלה של היושב ראש מאוד מעניינת, כמה מקרים יש כאלה? אם אתם מדברים על מקרים בודדים אז אתם - - -      

מירי סביון: אין מקרים

מירי סביון:  אבל נגיד איזה מקרה בודד ממנו אנחנו רוצים להימנע? רוב האנשים לא יידעו בכלל ולא יכירו ולא נדרוש מהם דוח, על איזה מצב אנחנו מדברים וממה אנחנו חוששים? דווקא עברייני מס שיגידו: הנה המקלט שלי, אני עכשיו מגיש דוח על 70,000 שקלים, נכנס למודל הפשוט של העסקים הקטנים ויש לו עניינים, אני לא יודעת איזה, במאות מיליונים, בעשרות מיליונים, ואני לא אוכל להגיע אליו

ג'ק בלנגה: יש לך פלילי עשר שנים

טלי עזריאל: יש לך פלילי לפי החוק עשר שנים

ג'ק בלנגה: תעשי לו פלילי

חמד עמאר: זה העלמת מס, מה שאת אומרת

טלי עזריאל: נכון, וזה פלילי וההתיישנות היא עשר שנים

ג'ק בלנגה: מה זה קשור לדוח בכלל?      

חמד עמאר: זה לא אחד ששכח לדווח על עוד איזה 100,000 שקל, 50,000 שקל

חמד עמאר:  אחד שמעלים - - -     

מירי סביון: אבל לפי מה שג'ק אומר, לפי ההצעה, אני לא אוכל לבקש ממנו כי עברו שש שנים

מירי סביון:  זו המשמעות

טלי עזריאל: למה, מירי? לפי דיני ההתיישנות יש התיישנות באזרחי ויש התיישנות בפלילי ובפלילי זה עשר שנים

משה גפני: אוקיי, אני מבקש להסביר את החוק הזה ולהקריא אותו

שולמית אלוני: לא, לא סיימנו

משה גפני: אז תסיימו, אני מאבד את הסבלנות

חמד עמאר: אז כמה שנים בסוף?      

שולמית אלוני: אז מבחינת ההתיישנות?      

אליהו דלל: לקבל את מה שהאוצר ביקש

משה גפני: תחשבו גם אתם

ג'ק בלנגה: זה רע מאוד

משה גפני: בסדר, לא קבענו עוד

שולמית אלוני: אז עוד שלושה דברים שהייתה לגביהם התייחסות בוועדה

משה גפני: מה קבעתם לגבי 107,000?      

אליהו דלל: נשאר 107

יצחק פינדרוס: לא, הם אמרו שהם יחשבו להעלות את הסכום

אליהו דלל: נשאר 107, הם לא אמרו את זה

משה גפני: מה, אתם לא נותנים 150?      

אלישיב ממן: לא, אי אפשר

משה גפני: אני לא יכול לחזור לסיעה

משה גפני:  זה יעקב אשר דרש

אליהו דלל: אי אפשר להעלות את שניהם

חמד עמאר: למה אי אפשר להעלות? הם יכולים להעלות

משה גפני: יעקב אשר אמר שהבטחתם

גל ברנס: לא הבטחנו

גל ברנס:  אנחנו לא מכירים כזאת הבטחה, אנחנו מדברים על סכומים מאוד גדולים של כסף, אנחנו מדברים על מודל שהוא חדשני, אנחנו לא יודעים מה הסיכונים בו, אומרים לנו כל רואי החשבון ויועצי המס שאנחנו לוקחים סיכון גדול מדי

יצחק פינדרוס: 107, לעגל ל-120

חמד עמאר: אני חושב לעגל את זה ל-120

חמד עמאר:  במקום 107 שיהיה 120, כי אתם הולכים לפי 100,000 שקל

גל ברנס: מילא היינו באים אליכם עם מודל של 1,000, 2,000 עסקים, הייתם אומרים לנו: מה זה השטויות האלה? תגדילו, אבל זה מודל ל-400,000 עסקים

משה גפני: אתם באים אלינו ברצינות עם חוקים, אני לא מאמין אחרת

משה גפני:  אחרת מה? אתם מושיבים אותנו פה ימים ולילות על דברים לא רציניים?      

אלישיב ממן: היושב ראש, הדרישה היא בעוסק פטור, זה לא בעולם הזה

אלישיב ממן:  צריך להבין, זה נושא אחר

משה גפני: חמד, מה אתם מציעים?      

חמד עמאר: אני מציע 120

אליהו דלל: לקבל את הצעת האוצר

חמד עמאר: להשאיר 107? לא

חמד עמאר:  אם אנחנו באים לתקן כאן, 120

קריאה: חמד, אני מזכיר לך שפורר תמך בעמדתו של יעקב אשר

חמד עמאר: לא, פורר רצה 150, וגם יעקב אשר

חמד עמאר:  כן, זה תיאום בין ישראל ביתנו לאגודת ישראל מאחורי הגב של הליכוד

גל ברנס: זה בכלל לא נושא החוק

משה גפני: הלאה, מה עוד?      

שולמית אלוני: בעצם עוד שלושה נושאים שהיו - - -      

משה גפני: אבל אמרו כשנכנסתי שכבר גמרו את הכול

ולדימיר בליאק: לא, לא סיימנו

אליהו דלל: גמרו אותנו

חמד עמאר: אנחנו נסיים אחרי שבועות

חמד עמאר:  זו הכוונה שלנו

שולמית אלוני: הנושאים שנשארו זה ככה, בסעיף 87ה שמדבר על זה שבעל עסק זעיר לא יהיה רשאי לנכות את סכום הניכוי אם מתקיים אחד מאלה, יש גם סעיף שמדבר על כך שהייתה לו בשנת המס הכנסה מעסק או ממשלח יד שלא הופקה מיגיעה אישית ואז אמרו פה מלשכת יועצי המס שאי אפשר להבין למה הכוונה הכנסה מעסק או ממשלח יד שלא הופקה מיגיעה אישית

שולמית אלוני:  דובר גם על נושא שכרגע זה חל גם על מי שיש לו הכנסה כשכיר

שולמית אלוני:  והדבר האחרון היה התייחסות למוסד לביטוח לאומי שכבר הזכרנו את זה ככה תוך כדי הדברים

משה גפני: אז מה ההצעות?      

שולמית אלוני: הכנסה מעסק שלא מיגיעה אישית

ינון אזולאי: שלא מיגיעה אישית, אמרנו מה זה

ג'ק בלנגה: אני רוצה בסעיף הזה להגיד שני דברים

ג'ק בלנגה:  אחת, הוא אינו מנהל פנקסים קבילים, אז הם ביקשו לתקן שזה לא פנקסים, זה רק אי רישום תקבול

שולמית אלוני: עוד לא הגענו לנוסח

ג'ק בלנגה: זה אחת

ג'ק בלנגה:  ופסקה (3), זה נוסח החוק ואני חושב שאפשר לעזוב את פסקה (3)

שולמית אלוני: אז תסבירו אותה, תסבירו מה המשמעות

אלישיב ממן: דיברנו עם הלשכות ולגבי הנושא של ההגדרה הזאת, זו הגדרה שאפשר להסתדר איתה

אלישיב ממן:  הרציונל היה שגם היום במדרגות המס יש מדרגות מס שמתחילות ב-10% ומדרגות מס שמתחילות ב-30% על הכנסה שאינה מיגיעה אישית

אלישיב ממן:  המודל הזה מדבר על הכנסות מעסק רגילות, לא על הכנסות מעסק שאינו מיגיעה אישית, שזה מקרים מאוד חריגים, נגיד שותף בשותפות בכל מיני מקומות

ג'ק בלנגה: אם הוא יוריד את המילה יגיעה אישית זה יסתור הרבה הוראות בפקודה ולכן אי אפשר לחוקק את החוק הזה בלי המלל הזה

ג'ק בלנגה:  זו בעיה טכנית במהותה וצריך להשאיר את זה ככה

אלישיב ממן: בסדר גמור

אלישיב ממן:  הלשכות העלו את ההערה הזאת, ישבנו איתם

שולמית אלוני: אפשר להשאיר את זה ואפשר גם לנסח את היגיעה האישית ממקום - - -     

משה גפני: אפשר להשאיר את זה? אתם מסכימים והם מסכימים?      

אלישיב ממן: כן

משה גפני: אז משאירים את זה

ג'ק בלנגה: שלומית, רק 87ג(ג), לא דיברנו על זה שממתי פקיד השומה יודיע, שזה רק מעכשיו ואילך

ג'ק בלנגה:  87ג(ג), 'פקיד השומה יבטל את רישומו', אמרנו שזה מעכשיו ואילך, אף פעם לא אחורנית

מירי סביון: לא לשנה קודמת אלא לאותה שנת מס?      

ג'ק בלנגה: לא, דיברנו רק על שנה עוקבת, זה מה שדיברתם גם קודם

אלישיב ממן: מה זאת אומרת? אם הוא לא עומד בתנאים? אז אנחנו נוסיף לגבי מה קורה בשנה הספציפית, זה מה שדיברנו והסברנו בוועדה

ג'ק בלנגה: אבל הביטול הוא תמיד עתידי

אלישיב ממן: הביטול הוא מיידי, אבל יש הוראות מעבר לשנה - - -     

ג'ק בלנגה: איפה ההוראות האלה?      

ישי פרלמן: נוסיף אותן בחוק, בעקבות מה שדיברנו קודם

שולמית אלוני: הם עדיין לא הוסיפו, הם רוצים לתקן ולהביא את זה

ישי פרלמן: זה הוועדה ביקשה

משה גפני: לקרוא את הנוסח ולהסביר

סימן א':   חלק ד' זה חלק שמתייחס להכנסות מיוחדות, למקרים מיוחדים של חישוב הכנסה וזה מקרה מיוחד של חישוב הכנסה

שולמית אלוני: שזה בעצם הסכום של ה-107,000 שקלים, היום זה עומד על 107,692

ישי פרלמן: נכון

משה גפני: לא יישאר בזה, זה יהיה לא פחות מ-120

גל ברנס: מה שדיברו פה זה על עוסק פטור

גל ברנס:  החוק הזה עוסק בעוסק זעיר, זה מס הכנסה, עוסק פטור זה מע"מ ואנחנו בחוק שעוסק במס הכנסה וכל מה שעשינו זה נצמדנו לעוסק הפטור

גל ברנס:  להעלות עוסק פטור זה לוותר על מע"מ, זה לא משהו שאנחנו יכולים לעשות כלאחר יד

משה גפני: על כמה אנחנו מדברים?     

גל ברנס: אני לא יודע להגיד, להערכתי זה מאות מיליונים, זה לא סכום קטן

אלישיב ממן: זה סכום משמעותי, אנחנו צריכים לעשות חישוב לגבי ההצעה של ה-120

ינון אזולאי: תאמינו לי, זה סתם זניח, זוטות

גל ברנס: לנו זה קל, הזוטות שלנו זה - - -     

יצחק פינדרוס: לא זוטות, זוטי דברים

גל ברנס: חבר הכנסת אזולאי, הזוטות שלנו מוגדרים בשישה מיליון שקל בחוק-יסוד: משק המדינה

חמד עמאר: אבל איך הגעתם לסיכומים עם יעקב אשר ל-150?      

מירי סביון: אנחנו כרגע מבקשים להישאר עם הסכומים האלה

משה גפני: יש לי מחר את החוק של קרן הארנונה, אין לך את זה

משה גפני:  תקלו עליי

מירי סביון: אנחנו מבקשים להישאר עם הסכומים שהצענו כדי להקל על הציבור

משה גפני: 120

משה גפני:  הלאה

גל ברנס: שוב אני אומר, אנחנו מדברים על חוק אחר, אנחנו לא יכולים להיות - - -     

משה גפני: מה חוק אחר?     

אלישיב ממן: הפטור ממע"מ, הבקשה של יעקב אשר ל-120 בעוסק פטור

ולדימיר בליאק: זה יחייב גם עדכון תקרה של עוסק פטור

ג'ק בלנגה: לא, אפשר לתקן רק פה את הסכום

ולדימיר בליאק: דיברו על עוסק פטור, לא על המתווה הזה

ינון אזולאי: חבר הכנסת גפני, רק הערת ביניים, חברי הכנסת פה מאבדים את הריכוז

ינון אזולאי:  תעשה הפסקה, שייצאו, יתרעננו

משה גפני: נגמור את החוק הזה

אלישיב ממן: היושב ראש, הבקשה של חבר הכנסת, גם של כולם, היה להעלות את העוסק פטור במע"מ, כמובן שזה משפיע עלינו גם כי אנחנו צמודים וזה מה שהוא התכוון

משה גפני: בסדר

חמד עמאר: בכל מקרה אנחנו רוצים שתעשו בדיקה ההבדל בין 107 ל-120

משה גפני: לא, זה יהיה 120

חמד עמאר: כן, אנחנו רוצים שתעשו את הבדיקה

משה גפני: אני קיבלתי את ההצעה הזאת שלך

ולדימיר בליאק: מה זה 87ג?     

ישי פרלמן: זה הסעיף שאנחנו נקרא עוד שנייה, אנחנו בסעיף 87ב

שולמית אלוני: זה הסעיף הבא שמדבר על רישום כבעל עסק זעיר

ישי פרלמן: בעצם גם פה אנחנו מנסים להיצמד להגדרה שבחוק מס ערך מוסף כדי שבפועל הדבר יהיה פשוט לעוסק הזעיר והוא יוכל לדעת שזה אותו דבר גם פה וגם פה

שולמית אלוני: שבעצם מדברת על זה שזה יהיה סך כל המחיר של העסקאות בשנת מס שחלפה, ואם הסכום לא ידוע או שעסק רק בחלק מאותה שנה אז הסכום יכול להתקבל בשנת המס השוטפת כשהוא מחושב לפי הנחיות שר האוצר

ישי פרלמן: כן

ולדימיר בליאק: מה סעיף 131 אומר?      

שולמית אלוני: סעיף 131 מדבר על החייבים בהגשת דוח

ישי פרלמן: בעצם זה המועד להגשת דוח

ולדימיר בליאק: כלומר הוא צריך להירשם רגע לפני הגשת דוח שנתי?      

ישי פרלמן: כן

שולמית אלוני: מה המועד?     

ישי פרלמן: הוא חייב להירשם עד רגע לפני הגשת הדוח השנתי

ולדימיר בליאק: כלומר אם אני פותח בינואר?     

ישי פרלמן: אולי קודם אני צריך להסביר

ולדימיר בליאק: רגע, שאלה, אם אני פותח בינואר 23' ואת הדוח השנתי אני צריך להגיש עד מאי 24' אז אני יכול להירשם ב-15 במאי 24' עבור 23'?     

ישי פרלמן: כן

ישי פרלמן:  בשביל זה אני אסביר משהו אחד שצריך שיהיה ברור פה

ישי פרלמן:  פה אנחנו מדברים בחקיקה ראשית, החקיקה הראשית מסדירה את המתווה של הניכוי הנורמטיבי ומי רשאי לנכות את הניכוי הנורמטיבי ולהיות עוסק זעיר

ישי פרלמן:  עוד דבר שדיברנו עליו שהוא גם חלק מההסדר זה פטור מדוח שנתי

ישי פרלמן:  הפטור מדוח שנתי לא נמצא פה, הוא נמצא בתקנות שאנחנו נביא

ולדימיר בליאק: לא, אבל עדיין הוא מגיש דוח, אז זה נקרא להגיש דוח

ולדימיר בליאק:  הדיווח באתר זה לא להגיש דוח?      

מירי סביון: אין לדיווח מעמד של דוח שנתי

ולדימיר בליאק: איזה מעמד יש לו?     

מירי סביון: זה דיווח מיוחד, לעניין הזה, כמו מקדמה

ולדימיר בליאק: יש לו סעיף? הוא בפקודת מס הכנסה?      

מירי סביון: צורת הדיווח?      

ולדימיר בליאק: לא, המעמד המיוחד הזה

מירי סביון: לא, רק כתוב איך הוא מדווח

ישי פרלמן: זה כמו דיווח על 122

ולדימיר בליאק: אבל הוא צריך להירשם לפני הגשת הדוח לפי סעיף 131, למרות שמעמד הדוח שלו לא נכנס ל-131?      

ג'ק בלנגה: אין מציאות כזאת כי היום אי אפשר להתחיל עסק בלי לפתוח תיק במס הכנסה ותיק במע"מ, לכן הסעיף הזה, אני לא יודע למה הם התכוונו

ולדימיר בליאק: זה מה שאני שואל

ג'ק בלנגה: כי אי אפשר להתחיל פעילות עסקית בלי לפתוח תיקים, זה הוראות הפקודה

מירי סביון: אנחנו נסביר, גם הראינו את זה כאן, הראינו בדיוק את התהליך, אז זה מסודר, ואם זה לא מסודר אז נסדר

אלישיב ממן: יש שני דברים מהותיים שדיברנו, יש את הפטור מהגשת דין וחשבון והדיווח המקוצר, שזה, כמו שישי אמר, זה בתקנות, שזה דומה למה שעשינו במודל של ה-10%, ויש את המהות של ה-20%

אלישיב ממן:  מי שמגיש דוח, גם את הניכוי הנורמטיבי של ה-20%, או מה שנקבע בסופו של דבר, אז מי שהגיש דוח גם הוא יכול בדוח השנתי המלא במקום ל - - -     

ולדימיר בליאק: אז אני שואל שוב

ולדימיר בליאק:  אני פותח עכשיו עסק, אנחנו במאי 24'

מירי סביון: אתה מודיע

מירי סביון:  בפתיחת העסק אם אתה עונה לתנאים אתה יכול להיכנס למודל של העוסק הזעיר, להגיד - - -      

ולדימיר בליאק: אבל רשום פה שאני יכול לעשות את זה במאי 24' לכאורה

אלישיב ממן: רק לגבי הניכוי, כי אם שכחת לדווח - - -     

ולדימיר בליאק: רק לגבי 35%? רק לגבי המעמד שלי של עוסק זעיר?      

אלישיב ממן: כן

אלישיב ממן:  אם שכחת לדווח ואתה עדיין רוצה את ה-20% - - -     

ולדימיר בליאק: אבל עדיין, אם אני עכשיו פותח עסק אני צריך להירשם רגיל

אלישיב ממן: נכון

ולדימיר בליאק: אז מה ההקלה הרגולטורית?      

אלישיב ממן: אני אסביר

אלישיב ממן:  כשאתה פותח עסק אתה יכול לבחור או רגיל או את העסק המיוחד

אלישיב ממן:  לדוגמה בחרת רגיל או שאתה קיים, הגעת לדוח השנתי, ראית שההוצאות שלך לא מספיק טובות אתה יכול להחליט רטרו

ולדימיר בליאק: עד מאי 24'?     

אלישיב ממן: כן, אתה יכול להחליט רטרו כדי לקבל את הניכוי

אלישיב ממן:  לא רצינו לפגוע בך

אלישיב ממן:  זו בדיוק הייתה המטרה, להיטיב איתך

ינון אזולאי: איפה אתם כן פוגעים בו?      

אלישיב ממן: לא פוגעים בו כרגע

אלישיב ממן:  בחקיקות אחרות, לא פה

ולדימיר בליאק: אני לא בטוח שהנישומים יבינו את זה

מירי סביון: לאחר שתאשרו את החקיקה אנחנו באמת נצטרך לעבוד ולהסביר את הנושא הזה לעסקים הקטנים כדי שיוכלו להיעזר במודל הזה ולהשתמש בו

ג'ק בלנגה: אבל פה בפסקה (א) אתם תוסיפו שאם היחיד הוא עוסק מורשה? הרי אמרנו שהחוק חל גם על עוסקים מורשים, איפה זה יהיה כתוב, פה?      

ישי פרלמן: עוד פעם, הסעיף הזה אומר שיחיד שמבקש להירשם כבעל עסק זעיר, בין אם הוא עוסק מורשה, בין אם הוא עוסק פטור - - -     

ג'ק בלנגה: איפה זה כתוב?      

ישי פרלמן: לא, כי לא כתוב משהו אחר

ג'ק בלנגה: לא, אני שואל לגבי הסיפה, 'אולם'

שולמית אלוני: לא, זה צריך לרדת

ישי פרלמן: תן לי לסיים את המשפט

ישי פרלמן:  בעצם המודל הוא מודל וולונטרי, אתה יכול לבקש להירשם כבעל עסק זעיר, זה כל אחד, גם עוסק מורשה, גם עוסק פטור, הסיפה אומרת שכברירת מחדל בדיוק בגלל שזה מסובך, בדיוק כמו שאמר חבר הכנסת, אנחנו נרשום את העוסקים הפטורים מראש

ולדימיר בליאק: אבל זה מרוקן את הוולונטרי, לא?      

ג'ק בלנגה: זה לא מה שאמרתי

ישי פרלמן: שנייה

ישי פרלמן:  זה בעצם מייצר ברירת מחדל לעוסק פטור שברגע שהוא נרשם לעוסק פטור הוא לא יצטרך לעשות עוד פעולה והוא יירשם באופן אוטומטי גם כעוסק זעיר

ולדימיר בליאק: כלומר אם הוא רוצה להישאר פטור הוא יצטרך לעשות את זה באופן אקטיבי?      

ישי פרלמן: לא, אם הוא לא רוצה להיות עוסק זעיר

ישי פרלמן:  אם הוא רוצה לנכות הוצאות לפי סעיף קטן (ג), גם (ב), אז הוא יבקש מפקיד השומה לבטל את הרישום ואז הוא יוכל לנכות הוצאות

אלישיב ממן: אני אסביר רגע למה

ולדימיר בליאק: למה לעשות הפוך? כי המודל השתנה מהתפיסה הראשונה

אלישיב ממן: אני אסביר רגע, זה באמת לטובה

אלישיב ממן:  הרי היום מי שפותח תיק במע"מ אנחנו פותחים לו אוטומטית תיק במס הכנסה ומתחילים לדרוש את כל הדרישות שלנו, את כל המקדמות

ולדימיר בליאק: לא פותחים עכשיו בנפרד מס הכנסה?     

אלישיב ממן: זה מקוון, ואז המערכות מתחילות לשלוח חיובים, מתחילים לשלוח מקדמות והבן אדם, אם אנחנו נגיד לו: אתה צריך להיכנס למערכת אחרת ולהגיש בקשה להיות עוסק מקוון, אז אנחנו באים ואומרים: אתה אוטומטית לא תקבל את כל החובות האלה, אנחנו נפשט לך את הכול, אתה תמיד תוכל, גם אם אתה שכחת ולא שמת לב ואתה רוצה להגיש את הדוח השנתי, ברגע שאתה מגיש את הדוח השנתי אתה יכול עדיין לדרוש את ההוצאות הרגילות

ג'ק בלנגה: זאת לא השאלה

ג'ק בלנגה:  אני לא רוצה להגיש דוח שנתי

ג'ק בלנגה:  אני עוסק מורשה, רופא, רוצה לפתוח - - -     

אלישיב ממן: אתה מדבר על שאלה אחרת, הם בשאלה אחרת

אלישיב ממן:  אני אענה לך על השאלה שלך

ג'ק בלנגה: אנחנו מדברים על השאלה הזאת

ג'ק בלנגה:  עוסק מורשה פותח תיק - - -     

משה גפני: אבל רגע, עם כל הכבוד, אני לא התכוננתי לישיבה כזאת, אני מבקש לעשות את זה לפי הסדר

משה גפני:  אני רוצה שתהיה תשובה, אבל שלא ייכנסו אחד לדברי השני, בסוף לא נוכל לסיים את הישיבה

משה גפני:  בבקשה, תשלים

אלישיב ממן: אני חושב שיש פה כמה נושאים

אלישיב ממן:  שלומית אמרה: אנחנו קבענו שאוטומטית מי שנרשם כעוסק פטור המערכת כיום פותחת אוטומטית תיק במס הכנסה, התיק רגיל

אלישיב ממן:  בגלל שאנחנו רוצים לפשט להם ושלא נשלח להם אוטומטית מקדמות, חובות, את כל הדברים שאנחנו שולחים כיום, אנחנו אוטומטית נרשום אותו כעוסק זעיר

אלישיב ממן:  יחד עם זאת, עד הדוח השנתי, כאילו שנה וחצי או כמה זמן שייקח לו עד הדוח השנתי, הוא יהיה זכאי לבוא ולהגיד שהוא רוצה את המסלול הרגיל

שולמית אלוני: אבל למה? יחד עם הפרדת - - -      

אלישיב ממן: זה הפרדה, זה רגיל, אתה תמיד תוכל

שולמית אלוני: למה שלא יירשם? הוא רוצה להירשם כ - - -     

גל ברנס: אני אחדד

גל ברנס:  במודל הקודם היה כתוב: אם נרשמת כעוסק פטור אתה עוסק זעיר מ-2028, נקודה

גל ברנס:  עכשיו אמרו לנו שזה לא טוב, צריך לעשות את זה וולונטרי, אז זה בדיוק העניין, עכשיו אתה נרשם כדי לפשט, רוצה לא להיות עוסק זעיר - - -     

שולמית אלוני: למה? למה שאם אתה רוצה להיות עוסק זעיר לא תירשם?      

אלישיב ממן: כי אז מה יקרה? נשלח לו את כל החובות

ולדימיר בליאק: אז תקבלי את המקדמות ואת כל הדרישות

משה גפני: אבל אי אפשר כולם ביחד

משה גפני:  תענו על השאלה

ולדימיר בליאק: וגם דרישה להצהרת הון בחודשים הראשונים

גל ברנס: אנחנו מעריכים שהרוב ירצו את המסלול הזה ולא את המסלול ה - - -     

ינון אזולאי: כלומר אתה עושה את ברירת המחדל עוסק זעיר?      

ולדימיר בליאק: כן, ברירת המחדל עוסק זעיר

אלישיב ממן: תמיד תוכל לחזור בך עד הדוח השנתי

ינון אזולאי: אז אומרת לך היועצת המשפטית, אני רוצה להיות עוסק פטור, אם בסוף השנה - - -     

ולדימיר בליאק: לא, זה לא קשור לפטור

ינון אזולאי: כשבאתי לפתוח אני צריך להצהיר לך שמה?      

גל ברנס: אם אתה רוצה להיות פטור אז רושמים אותך כזעיר

גל ברנס:  אחרי זה אתה רוצה לא להיות זעיר אין שום בעיה

ינון אזולאי: יפה, אבל זה מה שאני אומר לך, למה אתה רושם אותי כזעיר?      

אלישיב ממן: כי אתה תמיד יכול להתחרט

ינון אזולאי: הגעתי ל-108,000 בסוף שנה, זה אוטומטית או שאני צריך להגיד לך?      

אלישיב ממן: שינינו לבקשת הוועדה

אלישיב ממן:  אתה תמיד יכול להתחרט

ינון אזולאי: זה מה שהיא אומרת לך, למה אני צריך להתחרט? אם הגעתי ל-109 אז אני מתחרט

גל ברנס: אתה יכול להגיע ל-60 ולהתחרט, אתה יכול להגיע ל-60 ולהגיד: עברתי את ה-30%

ינון אזולאי: אני מבין אותך, אני שואל אותך שאלה - - -     

יצחק פינדרוס: אבל היום מה הוא מקבל? בקשה למקדמות

יצחק פינדרוס:  קודם כל אומרים לו אתה פטור

יצחק פינדרוס:  הפוך

יצחק פינדרוס:  קודם כל מורידים לו בירוקרטיה, למה זה לא טוב? שלומית, למה זה לא טוב?      

ינון אזולאי: אני רק שואל שאלה פשוטה

ינון אזולאי:  אני פותח אתה אומר לי כעוסק זעיר, נכון? הגעתי ל-109-108, אם הגעתי ל-107 אני גם עדיין בעוסק זעיר, ב-100 אני בעוסק זעיר

ינון אזולאי:  אם אני יודע - - -     

שולמית אלוני: רגע, אני רוצה להבין

אלישיב ממן: תסתכלו בסעיף אחרי

ולדימיר בליאק: שלומית, זה בסדר גמור

ינון אזולאי: אני רוצה להיות פטור

אלישיב ממן: זה בא להקל

ינון אזולאי: זה מה שאני שואל אותך, מה פירוש אני פטור?      

גל ברנס: אם אתה הגשת בקשה לעוסק פטור במע"מ - - -     

ינון אזולאי: אבל אתה אמרת שאתה מקטלג אותי ישר בברירת המחדל שלי כשבאתי לפטור כעוסק זעיר

ולדימיר בליאק: לטובתך

ינון אזולאי: ואם אני בהתחלה אומר לך שאני רוצה פטור?      

גל ברנס: אם אתה רוצה פטור, אין בעיה, בסדר

ולדימיר בליאק: זה לא פטור, זה נישום רגיל

ולדימיר בליאק:  לא עוסק זעיר, נישום רגיל

אלישיב ממן: כן, תמיד תוכל להתחרט בלי שום קשר לדוח

ינון אזולאי: אני יכול מהתחלה להיות כזה?     

אלישיב ממן: כן

חמד עמאר: הוא יכול להיות פטור מהרגע הראשון

שולמית אלוני: מה עם להודיע לו שאתם עומדים לרשום אותו?      

אלישיב ממן: אני אודיע לו

שולמית אלוני: אז למה לא להכניס בחוק שאתם תודיעו לו לפני זה, שלא יהיה הפתעה

מירי סביון: מה, שיש הודעה?     

ולדימיר בליאק: תשלחו לו הודעה באזור האישי

מירי סביון: אנחנו נבדוק את זה, יכול מאוד להיות שהוראות החוק האחרות מכילות את החובה שלנו להודיע

משה גפני: ואם לא אז תכניסו את זה פה

ג'ק בלנגה: העוסק המורשה לא נפתר

ג'ק בלנגה:  אני עוד לא קיבלתי תשובה

ג'ק בלנגה:  אני פותח תיק ב-100,000 שקל, רופא, רוצה באותו יום עוסק מורשה פלוס בעל עסק זעיר, זה מתאפשר לי אוטומטית?     

אלישיב ממן: כן

ג'ק בלנגה: איפה זה כתוב?      

אלישיב ממן: אתה צריך להגיש בקשה

אלישיב ממן:  נגיע בהמשך

ישי פרלמן: המילה הראשונה 'יחיד' ולא עוסק פטור

ג'ק בלנגה: אבל (א) זה עד מועד הגשת הדוח, אני רוצה במועד פתיחת התיק

אלישיב ממן: זה עד

ג'ק בלנגה: עכשיו אתם מתחכמים

אלישיב ממן: לא, זאת הכוונה

שולמית אלוני: תקשיבו, אפשר לעשות משהו אחר

שולמית אלוני:  אתם מודיעים לו על הכוונה, אם אתם מודיעים לו על הכוונה לרשום אותו ככה אתם יכולים לתת לו - - -      

אלישיב ממן: לא, הוא מדבר על משהו אחר

ולדימיר בליאק: אני בעל מקצוע חופשי, אני רוצה להירשם כעוסק מורשה וכעוסק זעיר

אלישיב ממן: חבר הכנסת בליאק וג'ק, 'יחיד' זה לא עוסק פטור, יחיד זה כולם

אלישיב ממן:  'יחיד המבקש להירשם כבעל עסק זעיר יגיש בקשה לכך לפקיד השומה לא יאוחר' מהמועד

אלישיב ממן:  אם הוא נרשם עכשיו כעוסק מורשה הוא מיד יכול להגיש בקשה, אנחנו לא רצינו ל - - -     

ולדימיר בליאק: הוא יוכל לסמן שם שהוא מבקש להיות עוסק זעיר?      

אלישיב ממן: כן, אבל אנחנו לא רצינו להגביל אותו ולהגיד לו רק במועד הפתיחה שלך ואם שכחת אתה לא תוכל לבקש את הניכוי הזה לעולם, אז נתנו לך עד הגשת הדוח

אלישיב ממן:  באנו להקל

יצחק פינדרוס: תראה כמה חוסר האמון של חברי הכנסת ברשות המס, כשבאים להקל הם לא מאמינים, הם אומרים: רגע, איפה הקטצ' פה?      

ולדימיר בליאק: במהלך השנה אני מגיש, אני מדווח כעוסק מורשה, אני רואה שההוצאות שלי 18% ואז לפני הגשת הדוח אני יכול לעבור למסלול של 35%?      

גל ברנס: נכון

ולדימיר בליאק: אני רק מוודא שאתם מודעים לתכנון הזה

ולדימיר בליאק:  אי אפשר לקרוא לזה תכנון, אבל הדבר המתבקש

גל ברנס: ההערכה שהוא פשוט לא יגיע לרף המס ואז הוא בסדר

ולדימיר בליאק: כל רואה חשבון יגיד לו במצב הזה ויעשה לו בדיקה

גל ברנס: כן, אבל אם הוא לא מגיע לרף מס הכנסה אז זה לא משנה

ג'ק בלנגה: רגע, ההבנה של איטית

ג'ק בלנגה:  הסיפה, 'אולם פקיד השומה ירשום אותו כבעל עסק זעיר', זה רשות, זה לא חובה?      

ישי פרלמן: זה ברירת מחדל

ישי פרלמן:  זה סעיף שמדבר על ברירת מחדל, ברירת המחדל לעוסק מורשה היא עוסק רגיל, ברירת המחדל לעוסק פטור היא עוסק זעיר

ישי פרלמן:  בשני המקרים אפשר לבקש אחרת

ג'ק בלנגה: אבל איפה זה כתוב?      

ישי פרלמן: זה כתוב

ג'ק בלנגה: איפה? תקריא

ישי פרלמן: הרישה מדבר על ברירת המחדל

ג'ק בלנגה: לא הרישה

ג'ק בלנגה:  אני ביום הפתיחה עוסק פטור במע"מ, פקיד השומה חייב לרשום אותי בעל עסק זעיר או רשאי, לבקשתי?      

ישי פרלמן: זה ברירת מחדל

אלישיב ממן: אם אתה עומד בתנאים

ג'ק בלנגה: אבל זה לא כתוב

ג'ק בלנגה:  אני לא רוצה

ישי פרלמן: אתה קורא את (ב)? ב-(ב) שזה מה שאני רוצה לקרוא

ג'ק בלנגה: אני לא רוצה ב-(ב), אני רוצה ב-(א)

ג'ק בלנגה: מה פתאום? אני רוצה באותו יום - - -      

ישי פרלמן: אבל חברי הכנסת רוצים שיהיה ברירת מחדל

אלישיב ממן: לא הבנתי את השאלה

ג'ק בלנגה: אני רוצה שתהיה לו אפשרות לא להיות בעל עסק זעיר ביום הפתיחה

מירי סביון: אין בעיה, אז הוא בוחר - - -      

ג'ק בלנגה: הם רושמים אותו והוא צריך לבטל

מירי סביון: לא, הוא בוחר אחרת

שולמית אלוני: השאלה אם אפשר לעשות משהו כזה, ללכת על כיוון של להגיד קודם כל, עוד לפני שהוא רושם אותו, שהוא יודיע לו על הכוונה לרשום אותו, זאת אומרת ממש לתפוס את זה בהתחלה ואז לאפשר לו להתנגד, לפני הרישום

שולמית אלוני:  יש אפשרות כזאת?      

מירי סביון: אנחנו נבחן את הדברים

מירי סביון:  כיום הדברים עוברים בממשקים מקוונים כדי להקל על הציבור, ברגע שנפתח תיק מע"מ נפתח אוטומטית במס הכנסה ואז צריך להחליט משהו, צריך שתהיה ברירת מחדל

מירי סביון:  כל הכוונה כאן להקל ולא לשלוח אותו עוד פעם לפתוח תיק

מירי סביון:  כבר פתחנו תיק במע"מ, אנחנו מבינים שיש תיק במס הכנסה, ברירת המחדל לעוסק פטור תהיה - - -     

שולמית אלוני: כן, אבל ככה יוצא שברירת המחדל היא שאם הוא לא מעוניין בזה הוא צריך לרדוף אחריכם

מירי סביון: אבל האפשרות האחרת היא שתהיה ברירת מחדל אחרת או שנשלח את כולם לבוא אלינו פעמיים לפתוח גם כאן וגם כאן, שזה בדיוק מה שרצינו למנוע

משה גפני: אבל הוא יכול להודיע לכם שהוא - - -     

מירי סביון: אין בעיה, הוא יכול להודיע

שולמית אלוני: לא, אבל הוא רוצה שיודיעו במועד הזה

משה גפני: אני מדבר על המועד הזה

מירי סביון: הוא יכול לבחור מהמועד הזה והלאה

שולמית אלוני: לא, הוא אומר לפני זה, לאפשר לו - - -     

מירי סביון: לפני שפתחנו תיק בכלל?      

שולמית אלוני: כן, להודיע לו על הכוונה

מירי סביון: הוא מוזמן, הוא יכול להגיע למשרדים ולפתוח את התיק

מירי סביון:  אני אומרת שכל המהלכים - - -     

שולמית אלוני: אבל אם ממילא, מירי, את מודיעה לו על הכוונה לרשום אותו כעוסק זעיר?      

גל ברנס: לא ברור מה הקושי

גל ברנס:  זה טכני, ברור שהוא יוכל

גל ברנס:  המטרה היא לעזור לציבור

משה גפני: שלומית, רק רגע, מה את מבקשת?      

שולמית אלוני: שיודיעו לו מראש על הכוונה

שולמית אלוני:  עכשיו זה כאילו מסלול אוטומטי, ברגע שאתה - - -     

משה גפני: מתי שהוא נרשם הוא יכול להודיע שהוא מתנגד

שולמית אלוני: אז אני אומרת, אפשר להודיע לו על הכוונה, הם לא מודיעים על הכוונה, הם פשוט רושמים אותך אוטומטית

משה גפני: כן, אבל זה מה שיהיה בחוק, אז הוא יודע

אלישיב ממן: יש כ-60,000 עוסקים פטורים שנפתחים בשנה, עכשיו להתחיל להגיד לכל אחד, אנחנו נשלח ונשאל אותו

אלישיב ממן:  זה מורכב

אלישיב ממן:  הוא פתח במע"מ - - -     

ג'ק בלנגה: אז אתם מכניסים את כולם למסלול בלי לשאול אותם

שולמית אלוני: בדיוק

אלישיב ממן: אבל אנחנו נותנים לו שנה וחצי עד הגשת הדוח

ג'ק בלנגה: אבל הוא לא רוצה, הוא בקושי יודע לקרוא ולכתוב, נו באמת

ג'ק בלנגה:  אתה צריך לתת לו מראש לבחור

קריאה: ההודעה שהם ישלחו באזור האישי לא מספק אותך?     

ג'ק בלנגה: לא, אני לא רוצה שהוא יתעסק בזה בכלל

ג'ק בלנגה:  כל העניין הוא להוריד התעסקות בזה, עכשיו הם אומרים: לא, אנחנו נרשום ואחר כך - - -     

גל ברנס: יש פה עניין של - - -      

משה גפני: הבנתי, כבר חצי שעה אנחנו יושבים על זה

משה גפני:  רגע, אני לא שומע אותך כי כשאני מדבר אני לא שומע אותך

משה גפני:  אפשר להודיע לאנשים שנרשמו ושהם יכולים להתנגד?      

גל ברנס: אפשר לשלוח להם אחרי –      

משה גפני: אז זה אנחנו מבקשים, זה מה שהוא מבקש

ולדימיר בליאק: אבל זה לא עניין של להתנגד, זה עניין של לעבור למסלול אחר

משה גפני: לא, להגיד: אני לא רוצה, אני רוצה מסלול אחר

אלישיב ממן: אם אני פותח במע"מ זה עובר אוטומטית, אין דיון עם הבן אדם

אלישיב ממן:  אפשר להודיע

משה גפני: אני שואל האם אפשר להודיע לאנשים האלה שזה המצב והם יכולים ל - - -     

ולדימיר בליאק: יש לי שאלה אחרת

ולדימיר בליאק:  למה בפתיחת התיק במע"מ לא לתת לו שתי אופציות?      

אלישיב ממן: בפתיחת תיק במע"מ אוטומטית המערכת פותחת - - -      

ולדימיר בליאק: לא אוטומטית, תן לו בטופס שתי אופציות

ג'ק בלנגה: זה מה שאנחנו מבקשים

מירי סביון: אנחנו נבדוק

מירי סביון:  אנחנו אומרים שוב, אנחנו נבדוק איזה חלופה הכי מתאימה

מירי סביון:  הכוונה כאן להקל ולא לסבך

משה גפני: בסדר

משה גפני:  הלאה

משה גפני:  בבקשה, ישי

שולמית אלוני: לגבי (ב), בוא נדבר על המועדים

שולמית אלוני:  בסעיף קטן (א) 'לא יאוחר ממועד הגשת הדוח', זה מאי?      

ישי פרלמן: זה בערך במאי של שנה אחרי

ולדימיר בליאק: הרי בפתיחת תיק במע"מ הוא מזין את מחזור העסקאות המשוער, נכון?      

אלישיב ממן: כן

ולדימיר בליאק: וברגע שהוא מזין משהו שמתחת ל-107 או 120, תנו לו שתי אופציות

אלישיב ממן: לא, זה בסדר לגבי עוסק מורשה

אלישיב ממן:  בעוסק פטור הוא בהגדרה מתחת לסכום כי זה הרציונל, בגלל זה בעוסק פטור - - -     

ולדימיר בליאק: אז גם לפטור, תנו לו שתי אופציות

אלישיב ממן: אנחנו נבחן את זה, בסדר

ולדימיר בליאק: תנו לו שתי אופציות מראש ואז לא נצטרך לשלוח לו מכתבים וזה

מירי סביון: אנחנו נבחן את התהליכים האפשריים

משה גפני: בסדר, היא אומרת שהיא תבחן

ג'ק בלנגה: שאלה לגבי (ב), ב-(ב) כתוב יהיה רשאי לבקש עד המועד שבו חייב להגיש דוח

ג'ק בלנגה:  זאת אומרת צריך להגיש גם בקשה וגם את הדוח, או שהוא רשאי בדוח שהוא יגיש לבטל את המעמד הזה? גם אם הוא הגיש אותו חצי שנה אחרי שנה

ישי פרלמן: כן, גם במהלך הדוח

משה גפני: כן, גל, הם מסכימים לזה

ג'ק בלנגה: אז בואו נמחק את ההודעה והכול, בדוח

משה גפני: בסדר, תמחקו

משה גפני:  הם אנשים הגיוניים

ג'ק בלנגה: יהיה רשאי לבקש מפקיד השומה בדוח שיגיש

שולמית אלוני: בדוח שיגיש?      

ישי פרלמן: לא, או או

ישי פרלמן:  אפשר לעשות בחירה

ג'ק בלנגה: אבל בכל מקרה הוא צריך להגיש דוח, הוא חייב להגיש דוח

אלישיב ממן: לא, הוא לא חייב בדוח

אלישיב ממן:  הרי מה שג'ק ביקש מקודם, הוא לא חייב רק בדוח, אנחנו יכולים גם לא בדוח לבקש

ג'ק בלנגה: לא, אבל אני לא רוצה שייווצר מצב שאם הוא לא הודיע אז הוא לא יכול להודיע

אלישיב ממן: בסדר, אמרנו גם וגם, אבל אנחנו לא רוצים להוריד את האפשרות של לבחור עד הדוח, גם עד הדוח אתה יכול וגם בדוח

ג'ק בלנגה: אבל זה לא מה שכתוב פה

ישי פרלמן: בסדר, אנחנו יכולים לשנות את זה לעד המועד שבו חייב להגיש דוח לפי סעיף 131 או בדוח, לבטל את רישומו כאמור

משה גפני: תודה

משה גפני:  הלאה

ישי פרלמן: זה בעצם התנאי של מחזור העסקות

ישי פרלמן:           עוד מעט נגיע לזה, זה כל מיני תנאים שבעיקרם נועדו למנוע תכנוני מס ולמנוע מצבים שהם לא רצויים להיכנס למסלול הזה

ישי פרלמן:           זה מבהיר שזה מודל וולונטרי, תמיד אפשר לבטל

ישי פרלמן:           המספר של ה-20% אני מניח שייסגר בהמשך

שולמית אלוני: 35%

ינון אזולאי: הרב גפני, אני לא הייתי בתחילת הדיון, ויתרת להם על 30 במקום 35?     

אלישיב ממן: לא, אנחנו נשאיר את המספר להמשך, כבוד הרב

חמד עמאר: ויתרת על 35?      

משה גפני: רגע, אני רוצה להבין מה שאמרת

ינון אזולאי: אני בסוף לא אחסיר פה בדיונים אם אני רואה שאתה –      

משה גפני: קודם כל שלא תחסיר בדיונים

משה גפני:  שנית, אמרתי 35

חמד עמאר: 35, אז תקריא את זה לפי מה שביקש היושב ראש

אלישיב ממן: אנחנו נבקש, את הנושא של המספר, לדון בו אחר כך

ינון אזולאי: לא לדון

ינון אזולאי:  מירי לא פה, תאשר את זה

משה גפני: ינון, יושבים על החוק הזה יותר מדי זמן

משה גפני:  אין לי טענות אליך, אני רק אומר לך, שתדע שזו תמונת המצב

משה גפני:  אנחנו כותבים עכשיו 35, אם אתם רוצים לשנות את זה תבואו לפני ההצבעה ותגידו שאתם לא מסכימים ולא נצביע על כל החוק

חמד עמאר: אז תקריא את זה לפי 35

אלישיב ממן: פה ביקשנו דבר נוסף, בגלל הסיכון בדבר הזה, שזה יהיה רק בהוראת שעה עם סמכות לשר האוצר להאריך באישור הוועדה

משה גפני: לא, לא הסכמתי

משה גפני:  באמת, אתם רוצים שנגמור את הסעיף הזה או לא?      

אלישיב ממן: אנחנו רוצים, אבל אנחנו גם לא רוצים לאבד את כל המסים של המדינה

משה גפני: לא היה מישהו שנתן לכם כל כך הרבה דברים כמו הוועדה הזאת, לא היה דבר כזה

אלישיב ממן: חבר הכנסת גפני, אתה לא היית פה, אבל לא האמינו לנו שבאנו להיטיב כל כך וגם אנחנו לא מודים

ינון אזולאי: אגב, אנחנו עד עכשיו לא מאמינים

אלישיב ממן: עד עכשיו לא מאמינים

אלישיב ממן:  אני חושב שחברי הכנסת השתכנעו שהבאנו פה - - -     

משה גפני: לא, אני חושב שאתם באתם להיטיב ומה שאנחנו אומרים הוא נכון, אנחנו לא מבינים כמוכם, זו האמת, אנחנו מודים בזה, אבל אתם שקועים בתוך העניין, אתם חושבים שאם ישנו קצת יקרה משהו

משה גפני:  לא יקרה כלום, אתם תהיו אנשים טובים ואנחנו נעשה את מלאכתנו

משה גפני:  הלאה

ג'ק בלנגה: בפסקה (א) סוכם, למען הסר ספק, שהפסדים מועברים מקוזזים ושזה יהיה ברור

ג'ק בלנגה:  הם גם יצאו בהוראות הפרשנות שלהם, כי אין פה את 28

ג'ק בלנגה:  (5א) זה קרן השתלמות?      

ישי פרלמן: כן

ישי פרלמן:  עוד לא סיימנו

ישי פרלמן:  אני אקריא ואני גם אסביר את זה

ישי פרלמן:           הסעיפים שכתובים פה בעצם זה כל מיני סעיפים שמאפשרים את ההוצאות שהם לא הוצאות נורמטיביות, שהן ההוצאות האמיתיות

ולדימיר בליאק: אבל תסביר

ישי פרלמן: הניכוי הנורמטיבי הוא מחליף, הוא לא תוספת להוצאות הרגילות, הוא מחליף את ההוצאות הרגילות, אז עוסק זעיר יקבל את הניכוי הנורמטיבי

ולדימיר בליאק: תן דוגמה להוצאות האלה

ישי פרלמן: אם קניתי מחשב לעבודה שלי

ולדימיר בליאק: ולגבי הביטוחים? נשאר לו משהו לביטוחים, לנישום הזה?      

ישי פרלמן: ביטוח חיים זה ב - - -     

אלישיב ממן: לא, מה שבזיכוי שאתה מדבר אז כן, הוא רשאי בהגשת הבקשה לבקש את זה

ישי פרלמן: ו-17(5א) זה קרן השתלמות

ישי פרלמן:  אנחנו מאפשרים בגלל שזה לא - - -      

ינון אזולאי: מירי, מה שסגרנו בינתיים זה 40%

מירי סביון: זה יהיה 60, אבל זה לא - - -     

ינון אזולאי: לא, אנחנו מוותרים לכם

ינון אזולאי:  תסתכלי כמה אנחנו רוצים להיטיב איתכם, רק 40%, לא 60%

ג'ק בלנגה: יש לי מחזור 100,000 שקל, הרב גפני ביקש 40%, אז ההכנסה החייבת 60,000 ושילמתי לקרן השתלמות עוד 5,000 שקל, אז אני מדווח את ה-55,000 שקל באתר, לא מגיש דוח? אני שואל

ג'ק בלנגה:  איך אתם תדעו כמה שילמתי לקרן השתלמות? הבנתי את הסעיף והבנתי את החקיקה

ישי פרלמן: לא, אבל החקיקה כרגע לא קשורה להגשת דוח או לאי הגשת דוח

ג'ק בלנגה: לא דיברתי על הגשת דוח

ג'ק בלנגה:  אני חוזר על מה שאני שואל

ג'ק בלנגה:  יש לי מחזור 100,000 שקל, ניכוי רעיוני 40,000 שקל, בהנחה שהעברנו את ה-40% ועוד 5,000 שקל שילמתי לקרן השתלמות

ג'ק בלנגה:  אני נכנס, רושם במשבצת 55,000 שקל ובזה סיימתי? לא דיברתי על המילה דוח

אלישיב ממן: הראינו בהתחלה בתיאומי המס, יש חלק מהדברים שאנחנו נותנים, כמו שהראינו, המון המון הטבות, בחלק מההטבות גם המצב כיום כשכיר שני אני צריך להגיש בקשה להחזר מס

אלישיב ממן:  במקרים של הפנסיה אנחנו עדיין בנושא התפעולי, אבל ברוב הדברים אתה כן תוכל לקבל את כל ההטבות שלך דרך מערכת תיאומי המס, מה שיהיה בעיות תפעוליות אתה צריך בקשה להחזר מס

ג'ק בלנגה: מה הקשר בין השאלה לתשובה?     

ישי פרלמן: הדיון בדברים האלה של מה אפשר לעשות בלי דוח - - -     

חמד עמאר: הוא לא מבקש החזר מס

ג'ק בלנגה: אני רק רוצה לדווח על ההכנסה החייבת בסוף שנה

ג'ק בלנגה:  יש לי הכנסה חייבת - - -     

משה גפני: האם אתם מסתפקים בדוח הזה?      

ג'ק בלנגה: יש משבצות, יש שתי משבצות - - -     

משה גפני: הבנו

ג'ק בלנגה: הם לא כנראה

אלישיב ממן: לא הבנו את השאלה

אלישיב ממן:  אתה מדבר על החיוב בהכנסה חייבת?      

ג'ק בלנגה: אני צריך בסוף ינואר להיכנס לדווח מחזור

משה גפני: אבל מקודם שאלת קצר, אל תאריך

ישי פרלמן: השאלה היא בעצם לגבי התקנות

ג'ק בלנגה: לא, לא שאלתי על התקנות, אני שאלתי על גובה ההכנסה החייבת

ג'ק בלנגה:  קרן ההשתלמות היא מדויקת, היא מספר, ואני יכול שנה אחת להפקיד ושנה אחרת לא להפקיד, אני השנה החלטתי להפקיד, אני לוקח את המחזור, כפול 70% או כפול 65% - - -     

מירי סביון: 70

ג'ק בלנגה: כמה שנסכם בסוף, תסכמו עם הרב גפני

ג'ק בלנגה:  בסוף צריך להוריד את קרן ההשתלמות במינוס לפי אישור שיש לי ביד

ג'ק בלנגה:  האישור הזה הוא מספר שאני מפקיד כמה שבא לי, אתם לא תדעו עליו, לא תראו אותו ואז אני שם את המספר, לא תהיה לכם ביקורת על זה, זה החוק?      

מירי סביון: לא

ג'ק בלנגה: אבל זה מה שכתוב

מירי סביון: יהיו פה שתי חלופות, כרגע אחת קיימת והשנייה, אני מקווה שבהמשך, זה אם אתה תרצה את הניכוי לקרן השתלמות, כל עוד זה לא נמצא בתוך המערכת התפעולית של תיאומי המס יהיה אפשר לקבל אותו דרך הגשת דוח שנתי, בקשה להחזר מס, ואז הניכוי הזה יינתן

ג'ק בלנגה: אז כל החוק ריק מתוכן

אלישיב ממן: לא נכון

ג'ק בלנגה: החוק ריק מתוכן

ג'ק בלנגה:  ברגע שאני מפקיד לקרן השתלמות וחייב להגיש דוח

מירי סביון: אני אסביר למה זה לא ריק מתוכן

מירי סביון:  המצבים שבהם אדם שהוא עצמאי נהנה מהניכוי לקרן השתלמות, א', אני אומרת שוב, אם נוכל להכניס את זה למערכת תיאומי מס זה ייכנס לשם, אבל למקרה שלא, אנחנו מדברים יחסית על מיעוט מקרים, מדוע? כי אדם שהוא גם שכיר – בוא נאמר ככה, אדם שהוא רק עצמאי ואלה ההכנסות שלו במקרים רבים בכלל לא יגיע לסף המס ולא יגיע לחיוב במס ולכן אין משמעות לניכוי לקרן השתלמות

מירי סביון:  ישנם מעט מקרים של הכנסות מאוד מאוד גבוהות

משה גפני: מה התשובה לשאלה?      

מירי סביון: זאת התשובה לשאלה

מירי סביון:  החלק השני, אדם שהוא גם שכיר וגם עצמאי, רוב האנשים האלה, אם הם רוצים קרן השתלמות יש להם את קרן ההשתלמות כשכירים ואז לא פותחים קרן נוספת

ולדימיר בליאק: לא, לא בהכרח

ג'ק בלנגה: אדוני, אתה חייב להתעקש על 50% הוצאות ולבטל את קרן ההשתלמות פה, מאוד פשוט

אלישיב ממן: לא נכון, אבל אנחנו בדקנו, אנחנו נביא את הנתונים לדיון הבא, אבל יש אחוזים מאוד קטנים - - -     

משה גפני: אין דיון הבא

משה גפני:  תגידו, אתם נפלתם על השכל?      

חמד עמאר: אנחנו סגרנו, אחרי שבועות מצביעים

ולדימיר בליאק: איך נוכל למצות את הדיון בחוק כזה מורכב היום?      

משה גפני: אוי נו באמת, חוק מורכב

משה גפני:  החוק לא מורכב

ולדימיר בליאק: החוק מורכב

משה גפני: אוי נו באמת, זה חוק מורכב?     

ולדימיר בליאק: זה חוק מורכב

חמד עמאר: על מה אנחנו מתחילים להצביע עליו? הוא אומר שביום ראשון מתחילים להצביע, על מה אנחנו מתחילים?      

משה גפני: אנחנו נלך לפי הסדר

מירי סביון: האוכלוסייה שאליה זה מתייחס היא אוכלוסייה מאוד מצומצמת מכלל האוכלוסייה שיכולה ליהנות מהמודל

מירי סביון:  וגם מי שירצה ליהנות מקרן ההשתלמות יוכל להגיש דוח

ג'ק בלנגה: אבל כל הרעיון שלא מגישים דוח

מירי סביון: נכון, אבל מדובר על אחוזים בודדים מאוד

משה גפני: חמד, יש דברים שאתם לא צריכים להגיש הסתייגויות

ולדימיר בליאק: מי אמר?      

מירי סביון: אלה אחוזים בודדים מאוד שלא מצדיקים את הגדלת הניכוי

מירי סביון:  זה אחוזים בודדים, ג'ק, של עצמאים שמפקידים לקרן השתלמות בנסיבות האלה

ג'ק בלנגה: כן, אבל זה לא אני כתבתי את החוק, זה אתם כתבתם אותו וצריך לאפשר את זה ולכן האחוז צריך לעלות ל-50%

קריאה: לא 80?      

ג'ק בלנגה: אפשר גם

משה גפני: יש לך עניין להרוס את החוק הזה?      

ג'ק בלנגה: לא

ולדימיר בליאק: לא, אבל הוא מדבר עניינית

ולדימיר בליאק:  אפשר להסכים, אפשר לא

משה גפני: בסדר, עם כל הכבוד, אנחנו דיברנו על זה קודם, אנחנו לא אוחזים ב-50%

ולדימיר בליאק: לא, הוא לא מדבר על 50%, הוא מדבר על משהו אחר

משה גפני: בסדר, אבל לא 50%

ג'ק בלנגה: קרן השתלמות זה 10%, נכון? כמה זה קרן השתלמות, ההפקדה?      

מירי סביון: 7%

ולדימיר בליאק: לעצמאים

ג'ק בלנגה: אם סיכמתם על 35 ועוד 7 זה 42

גל ברנס: בסוף יש מנעד של עסקים, עסק אחד, יש לו הוצאות כאלה ועסק אחר יש לו הוצאות כאלה ועסק אחר יש לו הוצאות כאלה והממוצע לא - - -     

ג'ק בלנגה: אני מאוד אוהב את רשות המסים, אבל אתם מטעים את הציבור פה

אלישיב ממן: לא נכון

אלישיב ממן:  היושב ראש - - -     

ג'ק בלנגה: אין לי שום כוונה לבטל את החוק, אפשר לעבור סעיף אם אתה רוצה

ינון אזולאי: הרב גפני, הבנת מה הוא אומר?      

אלישיב ממן: אני יכול רגע להסביר?      

ג'ק בלנגה: יש פה הטעיה שצריך לטפל בה

אלישיב ממן: אני רוצה רגע להסביר

אלישיב ממן:  אנחנו יכולנו להגיד שזה לא יוכר בניכוי וזה יהיה חלק מהאחוז הנורמטיבי

אלישיב ממן:  אנחנו לא רצינו לפגוע באנשים האלה בדיוק כמו שהיום אנשים מגישים בקשה להחזר מס על ביטוח חיים אז אותה אוכלוסייה תוכל להגיש בקשה להחזר מס על הזיכוי הזה

אלישיב ממן:  אנחנו לא רוצים לפגוע בהם והם יוכלו להגיש את הבקשה להחזר מס

טלי עזריאל: אלישיב, אבל אנחנו רוצים שישתמשו בחוק

אלישיב ממן: אפשר רגע לענות? אפשר להגיש את הבקשה, יהיה להם שש שנים, הם יוכלו להגיש שש שנים ביחד את הבקשה להחזר מס

אלישיב ממן:  אנחנו בנתונים שלנו ראינו שאחוזים מאוד מאוד קטנים מהאוכלוסייה הזאת, זו אוכלוסייה שלא מרוויחה הרבה, מפרישה לקרן השתלמות וגם מגיעה לסף המס, מאוד מאוד קטנים, לכן אנחנו התלבטנו הרבה ואנחנו עדיין בוחנים את זה אם לעשות במערכות התפעוליות כל מיני חלופות ועוד פעם לסבך את האנשים או לאפשר את זה בבקשה להחזר מס

אלישיב ממן:  אבל זה נושא שקשור לפטור מהגשת - - -     

משה גפני: תחשבו, תגידו לנו

אלישיב ממן: בביטוח חיים יש המון שורות, נגיע לדוח מורכב

חמד עמאר: בקשר לקרן השתלמות, אתם אומרים שזה לא הרבה אנשים

משה גפני: בסדר, תחשבו ותגידו לנו

משה גפני:  הלאה

ישי פרלמן: זה סעיף שהוא קיים גם במקרים אחרים שבהם יש ניכוי נורמטיבי, הוא אומר: היית אמור לקבל פחת ולא קיבלת את זה בגלל שלקחת את זה כחלק מהניכוי הנורמטיבי, אז במכירה של הנכסים בסוף אנחנו נראה את זה כאילו לקחת פחת כי אתה לקחת אותו כחלק מהניכוי הנורמטיבי ואת חישוב רווח ההון או את חישוב השבח אנחנו נעשה מתוך הנחה כאילו לקחת את הפחת, בגלל שקיבלת את זה כחלק מהניכוי הנורמטיבי

ישי פרלמן:          אלו התנאים שאי אפשר לקבל את הניכוי הנורמטיבי

שולמית אלוני: זו הערה שעצרנו בה

משה גפני: רגע, הוא באמצע הקראה

משה גפני:  קודם לסיים

ישי פרלמן: הבנתי שהבקשה הייתה להוריד את המילים 'שאינו זניח'

ישי פרלמן:  אז בעצם 'חלק מהכנסתו או ממשלח היד התקבל מאדם שהוא מעסיקו בשנת המס'

ישי פרלמן: מדובר על חברת בת, שותפות, או חברה אחרת שבה ההכנסות מיוחסות לבעל המניות

ישי פרלמן:  שם ההוצאות נלקחות אצל התאגיד השקוף

ולדימיר בליאק: כלומר בחברה שההכנסות יורדות ישירות לבעל - - -     

ישי פרלמן: כן, בעצם ההכנסה החייבת יורדת ולא ההכנסה

משה גפני: תקריא את הכול ותסביר

ינון אזולאי: תגיד מה זה קרובו, תפרט

שולמית אלוני: קרובו זה כל אחד מאלה: בן זוג, אח, אחות, הורה, הורה הורה, צאצא וצאצא של בן זוג ובן זוגו של כל אחד מאלה, צאצא של אח או של אחות ואח או אחות של הורה, חבר בני אדם שבהחזקת אדם או קרובו אדם המחזיק בו, חבר בני אדם המוחזק בידי אדם המחזיק בו

שולמית אלוני:  לעניין הגדרה זו החזקה במישרין או בעקיפין לבד או יחד עם אחר ב-25% לפחות

ולדימיר בליאק: איך תוכלו לאכוף את זה?      

משה גפני: לא, חוץ מאדם באלסקה אין איש שהוא לא קרוב שלו

ולדימיר בליאק: אם לא תבדקו לא תגלו

אלישיב ממן: המטרה זה למנוע את המקרים שאנשים יפצלו, נגיד לי יש עסק ואני ארצה לקבל בו 30% - - -     

ינון אזולאי: אתה יודע מי קרובו? אתה יודע לחזור על זה בעל פה מי קרובו?      

ולדימיר בליאק: לא, לדעתי אי אפשר לאכוף את זה

משה גפני: הלאה

משה גפני:  קודם שנראה את התמונה הכוללת

ישי פרלמן:   זה בעצם סמכות לשר האוצר למקרה שנראה שיש פה איזה שהוא אביוז לקבוע - - -     

ינון אזולאי: אתה עוד פעם מחזיר את היכולת לשר האוצר? הרב גפני, לדבר עכשיו או אחר כך

משה גפני: סיימת?     

ישי פרלמן: את סעיף קטן (א)

משה גפני: את הסעיף הזה אתם יודעים שאתם צריכים להוריד

שולמית אלוני: הוא מתייחס לפסקה (8)

ישי פרלמן: זה להשאיר לשר אפשרות למנוע תכנוני מס

משה גפני: תיכף נדבר על השר, השאלה מי זה שר האוצר

משה גפני:  השר יכול לעשות מה שהוא רוצה במדינה? עם כל הכבוד

משה גפני:  אני לא מדבר באמצע, תסיימו

משה גפני: ינון, אתה רצית להתייחס לקרובו

ינון אזולאי: אתה הבנת מה זה קרובו?      

משה גפני: לא, אבל קרובו מוגדר בחוק

ולדימיר בליאק: אני חושב שאי אפשר לאכוף את זה, תקנו אותי אם אני טועה

ינון אזולאי: יש דברים שהורדנו, למשל לבן משפחה עם הגבלות

ולדימיר בליאק: אין לי בעיה עם הסעיף, לדעתי הוא יהפוך לאות מתה

משה גפני: רצינו שהקרוב יהיה, זה לא המקרה

ישי פרלמן: חבר הכנסת בליאק, המטרה היא, תחשוב אם מעסיק גדול עכשיו אומר לכל העובדים שלו, מעכשיו אני מתחיל לתת לכם 100% מהשכר כעצמאי

ישי פרלמן:  במצב כזה אנחנו רואים - - -     

משה גפני: זה לא המקרה, שם רצינו שהקרוב יהיה

ולדימיר בליאק: סעיף (7) אפשר להסביר יותר לעומק?      

אלישיב ממן: הוא בעל שליטה כאמור - - -     

ולדימיר בליאק: לא, לקרוא אני יודע, מהותית מה זה אומר

אלישיב ממן: מי שבעל שליטה בחברה שהוא מחזיק בחברה מעל 10% הוא לא יוכל להיות חלק מהניכוי הנורמטיבי

אלישיב ממן:  כבעל חברה אתה תוכל להוציא אליך נגיד הכנסות מסוימות וגם ככה העסק - - -     

ולדימיר בליאק: כי הוא חייב להגיש דוח?      

אלישיב ממן: הרי בסוף אתה לא בא לפתור להם את הבעיה

אלישיב ממן:  יש לו חברה שהיא העסק שלו - - -     

ולדימיר בליאק: ואם זה חברה שהוא רשום והיא לא פעילה?      

אלישיב ממן: מהותי, לא לקחנו אחוז או זה

ולדימיר בליאק: לא, אבל החברה לא פעילה

אלישיב ממן: אנחנו לא ניכנס לזה, גם ככה הוא חייב בהגשת דוח

אלישיב ממן:  המטרה שזה יפתור לאנשים, לא מי שמחזיק חברות ומי שמחזיק שותפויות או מחזיק תאגידים וכאלה, המטרה זה לפתור לאנשים שמתקשים עם עולם המסים

ג'ק בלנגה: שלוש שאלות על הסעיף הזה

ג'ק בלנגה:  אחת, הוא מעסיק עובדים

ג'ק בלנגה:  סיכמתם שאתם תביאו את הנתון כמה מתוך ה-400 מעסיקים עובדים

ג'ק בלנגה:  יש מספרים? כמה יוצאים מתחולת החוק אוטומטית, אדוני, זה הנתון

מירי סביון: הנתון כרגע, וזו בדיקה מהירה שעשינו, מתוך העוסקים הפטורים כ-1

מירי סביון: 1% מעסיקים עובדים

מירי סביון:  אני אומרת שוב, זה נתון שעשינו בדיקה מהירה

משה גפני: שאלה שנייה

ג'ק בלנגה: זו שאלה שנייה

ג'ק בלנגה:  הוא מנהל פנקסים קבילים, אז רק בנושא רישום תקבול?     

מירי סביון: לא, אם הוא לא מנהל בכלל פנקס חשבוניות גם יכול להיות שזה לא פנקסים קבילים

ג'ק בלנגה: אבל צריך להגיד פה למעט נושא ההוצאות

אלישיב ממן: אבל הוא לא חייב - - -     

ג'ק בלנגה: הוא חייב ספר תקבולים, תשלומים לנהל - - -     

אלישיב ממן: ספר תשלומים? נכון

אלישיב ממן:  אבל דיברנו על זה, אם עכשיו הוא לא קורא שם את - - -     

ג'ק בלנגה: אבל איפה זה כתוב שהוא פטור מלנהל לרשום את ההוצאות?     

מירי סביון: יש את הוראות ניהול ספרים שיחולו עליו ובהתאם להוראות ניהול ספרים שיחולו עליו ייקבע אם הספרים שלו הם קבילים או לא

ג'ק בלנגה: אני מבין, אבל הוא חייב לרשום הוצאות ואתם פטרתם אותו מלרשום הוצאות

ג'ק בלנגה:  בניהול ספרים הוא חייב לרשום הוצאות כרגע, זה החוק

מירי סביון: אני אומרת שוב, זה עניין תוצאתי, אם כרגע - - -      

ג'ק בלנגה: לא, זה לא עניין תוצאתי

ג'ק בלנגה:  תרשמו פה למעט - - -     

משה גפני: רגע, אני רוצה להיות שותף לוויכוח הזה

משה גפני:  אתם נכנסים אחד לתוך דברי השני

משה גפני:  תעני, אני רוצה להבין

מירי סביון: מה שאני אומרת, יש הוראות ניהול ספרים שחלות עליו ואת הספרים האלה הוא צריך לנהל ושהם יהיו קבילים

מירי סביון:  ספרים לא קבילים יכולים להיות מכל מיני סיבות, יכול להיות שהוא באמת לא רשם תקבול, יכול להיות שהוא לא ניהל ספר תקבולים

משה גפני: הבנתי, בסדר

משה גפני:  מה אתה משיג על זה?      

ג'ק בלנגה: שהוא לא חייב לרשום את ההוצאות בניהול הספרים שלו

משה גפני: מה את אומרת? מה את צוחקת? אנחנו לא גומרים

משה גפני:  את יודעת מה? אני לא העליתי בדעתי שזה מה שיקרה כאן

משה גפני:  תעני

מירי סביון: אני אומרת שהוראות ניהול ספרים מפורטות בהוראות ניהול ספרים ושם כתוב, בהתאם להוראות ניהול ספרים קבוע מה צריך לנהל ומה לא צריך לנהל ולכן זה תוצאתי

משה גפני: בסדר

ג'ק בלנגה: המדינה מצד אחד אמרה: אל תנהל את ההוצאות ועכשיו היא אומרת - - -     

אלישיב ממן: לא, אבל אנחנו מדברים - - -     

ג'ק בלנגה: אבל הוא אמר לא להפריע אחד לשני

ג'ק בלנגה:  מצד אחד המדינה אמרה שיש פטור מניהול ההוצאות ויש ניכוי רעיוני ועכשיו אומרים שיש הוראות ניהול ספרים, תרשמו את ההוצאות

משה גפני: שאלה טובה, מה התשובה?     

אלישיב ממן: מה שאנחנו מדברים עכשיו, הסעיף שאנחנו מדברים, מה שהוא אומר זה אמירה כללית על המודל ואולי אחרי זה ניכנס, אבל כרגע המודל מדבר על מי שלא ניהל ספרים ונגיד הוא היה חייב וזה אי רישום תקבול, כל המקרים האלה, הוא יוחרג

משה גפני: המקרים שהוא כן חייב

אלישיב ממן: השאלה מה הוא חייב זו שאלה אחרת שהיא שאלה טובה, אבל אולי נדון בה אחרי זה

משה גפני: אנחנו לא דנים אחרי זה בשום דבר

משה גפני:  אני מבקשת לדעת מה הפריבילגיה הזאת של שר האוצר

ג'ק בלנגה: יש עוד שתי שאלות, אדוני

משה גפני: אמרת שלוש

ג'ק בלנגה: אמרתי ארבע ושאלתי שתיים בינתיים

ג'ק בלנגה:  פסקה (3), חלק מהכנסתו מעסק מחברה שקופה

ג'ק בלנגה:  זה רק לגבי החלק הזה הסעיף לא חל או שזה מוציא אותו לגמרי מהסעיף? זה לא ברור לי

אלישיב ממן: מוציא אותו לגמרי מהסעיף

מירי סביון: כן, אדם שיש לו ייחוס מחברה - - -     

משה גפני: לא צריך להסביר, תשובה נכונה

ג'ק בלנגה: פסקה (ב), כתבתם 'בשנת המס שלאחריה לא ניכה את סכום הניכוי'

ג'ק בלנגה:  אין לו עבודה, הוא עבד שנה ראשונה, שנה שנייה אין לו עבודה לכן הוא לא ניכה, אז הוא עף מהסעיף?      

אלישיב ממן: נבהיר את בנוסח אם אתה חושב שזה לא ברור

אלישיב ממן:  אם אין לו עבודה אז - - -      

ג'ק בלנגה: אבל זה לא מה שכתוב

ג'ק בלנגה:  כתוב שאם הוא עבד שנה כן, שנה לא, הוא עף

אלישיב ממן: נבהיר את זה בנוסח

ג'ק בלנגה: נתקן את הסעיף

משה גפני: שאלה נכונה, תתקנו את זה

משה גפני:  לפני שאנחנו מצביעים תתקנו

משה גפני:  מה הפריבילגיה הזאת של שר האוצר? מה קרה לכם? כל הזמן אתם עושים חוקים נורמליים

משה גפני:  מה זה שר האוצר עשה משהו שאנחנו לא יודעים מה זה ואנחנו מוציאים אותו מהנושא הזה?      

גל ברנס: זה חוק של שר האוצר

משה גפני: למה לא אמרתם בהתחלה? לא הייתי דן בזה

גל ברנס: זה חוק מסים, זה לא חוק בשביל משהו אחר, המטרה היא למנוע - - -     

משה גפני: עם כל הכבוד, אתם מושפעים מהתקשורת, אני רואה עליכם

משה גפני:  לא, אתם בטוחים שאנחנו כבר לא בדמוקרטיה

משה גפני:  אנחנו בדמוקרטיה ושר האוצר הוא לא מעל האחרים

משה גפני:  יש משהו שהוא רוצה לתקן? שישים את זה בחוק, נדבר על זה, נדון בזה, הוא ישאל שאלות, את תעני תשובות, על פי רוב נכונות, אנחנו לא נצביע על סעיף כזה ששר האוצר - - -     

חמד עמאר: הסעיף הזה, צריך להוריד אותו

משה גפני: זה מה שאני אומר

מירי סביון: אפשר להסביר ואז אולי נמצא משהו שגם אתם תסכימו עליו וגם אנחנו נוכל - - -     

משה גפני: אתם תמצאו משהו שאנחנו נסכים עליו אנחנו נצביע בעדו

משה גפני:  על זה אנחנו לא מסכימים

ינון אזולאי: שלא יהיו אי הבנות, חמד לקח את זה למקום אחר

ינון אזולאי:  אני מסכים שיש לנו שר אוצר טוב - - -     

ולדימיר בליאק: לא, אני לא מסכים

ולדימיר בליאק:  עצור כאן

חמד עמאר: למה צריך לשים שר אוצר כאן?      

מירי סביון: אפשר להסביר, כבוד היושב ראש, ואז אולי נמצא דרך שגם אתם - - -     

משה גפני: לא, תביאו משהו, ככה זה לא יהיה

מירי סביון: לא, בכל זאת, יש כאן משהו שחשוב לנו ויש דברים שאנחנו חושבים שאפשר

מירי סביון:  החלק שחשוב כאן, עלו פה הערות מאוד משמעותיות מהמייצגים וגם אנחנו מבינים אותן, שיכול להיות שהמודל הזה, למרות שאנחנו שמנו סעיפים שהם אנטי תכנוניים - - -     

חמד עמאר: אז תחזרו לכאן

מירי סביון: שנייה, רק שנייה

משה גפני: רגע, נשמע, חמד

מירי סביון: שהמודל הזה, יכול להיות שלמרות שאנחנו חושבים כרגע שהוא מאוזן וסביר בניהול הסיכונים, שהוא פורץ פתח גדול מדי שעלול להביא לאובדן מס למדינה וזה לא נכון ולכן חשבנו שנכון, בלי לעבור את כל הקריאה של החוק, לאפשר בתוך החקיקה סמכות, ואז – אתם רוצים שהסמכות תהיה נתונה למישהו אחר

מירי סביון:  בתוך החקיקה, בלי לעבור את כל החקיקה, תהיה סמכות לקבוע מצבים שלגביהם לא יחול הסעיף

מירי סביון:  בדיוק כמו שעכשיו אמרנו שאם קרוב מעסיק אותך הסעיף לא חל, יכול להיות שנזהה בעתיד תכנונים שיהיה אפשר להגדיר אותם בצורה טובה בתוך החקיקה ויהיה נכון להוציא אותם כי הם יהפכו להיות איזה שהוא פתח לניצול לרעה

מירי סביון:  חשבנו שנכון להכניס את זה בתוך החקיקה

משה גפני: אמרת, בסדר

משה גפני:  אני לא מצביע על חוק שאני לא יודע מה זה

ינון אזולאי: הרב גפני, זה בהמשך לבוקר להתאמות הפיסקליות, זה בדיוק בהמשך

מירי סביון: אין פה כוונה לעשות - - -     

ינון אזולאי: לא, עוד משהו להוציא לך מהכנסת

מירי סביון: אין פה כוונה לעשות מחטפים

מירי סביון:  אם הכוונה שלכם שזה יהיה שר האוצר באישור ועדת הכספים, מבחינתנו זה לא פוגע במהות

ולדימיר בליאק: אני רוצה שזה יהיה שר אוצר אחר

מירי סביון: הכוונה כאן, זה משהו שנמצא בתוך המסגרת של החקיקה הראשית, אנחנו חושבים שישנם מצבים - - -     

משה גפני: אני מסכים, שזה יהיה בתנאי שקבע שר האוצר באישור ועדת הכספים

מירי סביון: בסדר

משה גפני: הלאה

משה גפני:  87ו

ולדימיר בליאק: קראנו את (ב)?      

אלישיב ממן: כן, קראנו את (ב), זה השנתיים

ישי פרלמן:   זה סעיף שהוא מאוד דומה לאיך שעובד היום פטור מניכויים במקור, גם הנוסח מאוד דומה, כשההנחה היא שפקיד השומה יפטור את כמעט כל - - -     

ולדימיר בליאק: יש לי שאלה

משה גפני: רק שישלים

ישי פרלמן: ההנחה היא שפקיד השומה יפטור כמעט את כל העוסקים הזעירים

שולמית אלוני: למה לא לפטור - - -     

ולדימיר בליאק: בדיוק, בסעיף של הפתיחה אמרתם שאחד היתרונות שאוטומטית הוא יירשם כזעיר שהוא לא יקבל דרישה למקדמות, אז תפטרו אותם

ולדימיר בליאק:  לא רשאי, פטור

אלישיב ממן: עדיין יהיו מקרים, אם יהיה מס מאוד מאוד גבוה, מי שבשיעור של 50% ובדיוק נכנס המודל והוא ב-100,000 - - -     

ולדימיר בליאק: אז איך עם מחזור של 100,000 שקל?      

ג'ק בלנגה: כי יש לו משכורת של חצי מיליון שקל

ולדימיר בליאק: הכנסות נוספות, אוקיי

אלישיב ממן: כן, הכנסות נוספות, אז אנחנו כן רוצים לאפשר לפקיד השומה במקרים מאוד חריגים

אלישיב ממן:  בגלל זה כתבנו וניסינו לנסח את הסעיף בצורה שיהיה ברור שזה במקרים החריגים שנדרוש

אלישיב ממן:  אנחנו נפטור ברוב המקרים

ולדימיר בליאק: עכשיו הוא חייב אלא אם כן פקיד השומה יפטור אותו? זו המשמעות

גל ברנס: בעצם לקחנו את אותו מנגנון של ניכויים במקור שגם שם, כמו שאתה יודע, הפטורים זה לא חד פעמי וזה לא - - -     

שולמית אלוני: בסדר, אבל פה למה לא לקבוע את הפטור?      

ולדימיר בליאק: אולי להפוך את זה, שהוא יהיה פטור אלא אם כן - - -     

מירי סביון: דרך הכתיבה נעשתה לפי דרך הכתיבה בפקודה

שולמית אלוני: אפשר לשנות

מירי סביון: אנחנו מבינים, אבל אנחנו כרגע - - -     

שולמית אלוני: כשבאתם עם תיקונים אחרים הם לא נעשו כמו הפקודה

מירי סביון: השתדלנו בחקיקה הזאת עד כמה שניתן להיצמד למנגנונים קיימים והכוונה שלנו ברורה כאן

משה גפני: תקנות

משה גפני:  הסעיף הבא

משה גפני: הוא לא עושה תקנות בלי אישור ועדת הכספים

ישי פרלמן: בסדר

ינון אזולאי: מתי הוא מביא את התקנות?      

משה גפני: למה אתם שוכחים לכתוב את זה?      

ישי פרלמן: זה רק בוועדה הזאת שאין אף תקנות שהם לא באישור ועדה

יצחק פינדרוס: יש ללמד זכות על משרד האוצר

יצחק פינדרוס:  משרד האוצר היה רגיל שנה וחצי ששר האוצר וועדת הכספים זה אותו אדם, אתה צריך להוציא אותם מההרגל, זה הכול

חמד עמאר: אתם חייבים

אורית פרקש הכהן: הבדיחות הפנימיות האלה

ינון אזולאי: הרב גפני, מתי התקנות יגיעו?      

חמד עמאר: אתה מוותר על אישור התקנות האלה בידי ועדת הכספים?      

משה גפני: מה פתאום?     

ישי פרלמן: אלה תקנות שאני מקווה שלא יהיו

ישי פרלמן:  שלומית, פה אנחנו גם רצינו להוסיף את התקנות שדיברנו עליהן קודם, להגדיל את הסכום, להקטין את השיעור של - - -     

שולמית אלוני: אנחנו מדברים על ה-35%?      

ישי פרלמן: כן

ינון אזולאי: מה? מה?      

חמד עמאר: אנחנו סגרנו, אנחנו מוותרים על 40

חמד עמאר:  הרב גפני רצה 40, התפשר

ינון אזולאי: הרב גפני, אני מבקש לצאת להפסקה

משה גפני: למה?      

ינון אזולאי: לא יודע, כנראה הם יותר מדי רעבים, התייבש שם המוח

ינון אזולאי:  תגידו לי, מה קורה איתכם?      

גל ברנס: חבר הכנסת, אנחנו ביקשנו הוראת שעה שזה יורד אוטומטית

גל ברנס:  נאמר לנו: זה לא יירד אוטומטית, אלא אם אתם תבואו ותבקשו אחרי הבחינה ותבואו לוועדה ותשכנעו אז נוריד

גל ברנס:  אז אנחנו רוצים את הסעיף שמסמיך להוריד

חמד עמאר: זה לא מה שאמר היושב ראש

שולמית אלוני: היושב ראש אמר בצורה מאוד ברורה שהוא רוצה, תקן אותי, היושב ראש, אם הבנתי אחרת, שהוא רוצה 35% באופן קבוע

ולדימיר בליאק: כן, זה נאמר

מירי סביון: אנחנו כרגע לא מסוכמים

גל ברנס: לא, אבל נאמר לנו בתחילת הדיון, אם לא הבנתי, שאם נבקש לבוא לוועדה ולהוריד ונשכנע אז יהיה אפשר להוריד, שלא יירד אוטומטי

ינון אזולאי: גם מה שאתה אומר, מה אתה אומר עכשיו?      

גל ברנס: ששר באישור הוועדה יוכל לבוא - - -     

ינון אזולאי: לא, אל תיתן להם בכלל את הפתחון הזה

אלישיב ממן: למה? שר האוצר באישור ועדת הכספים יהיה רשאי - - -     

ולדימיר בליאק: יש צורך להקריא את הסעיף מחדש

משה גפני: אם זה באישור ועדת הכספים אני סומך על חברי הוועדה שאם הם יבואו וירצו סתם לעשות דבר כזה לא יאשרו להם

גל ברנס: נכון

ינון אזולאי: הרב גפני, יש לך פה עוד כמה אצבעות, אל תשכח

ינון אזולאי:  אתה מאשר את זה ככה?      

משה גפני: לא מאשר עוד

ינון אזולאי: אבל אתה נותן להם להמשיך עם זה

ולדימיר בליאק: לא, בואו נקריא את הסעיף מחדש

משה גפני: התקנות שעליהן אנחנו מדברים, הוספתם שזה באישור ועדת הכספים

משה גפני:  מה אתם רוצים עכשיו?      

גל ברנס: תקנות נוספות

גל ברנס:  אנחנו ביקשנו שיהיה הגדלה מ-20% הוראת שעה ויו"ר הוועדה לא הסכים, אבל אמר לנו שאם - - -     

משה גפני: לא, אני הסכמתי, 35

מירי סביון: לא, הוראת שעה

גל ברנס: אנחנו ביקשנו שאחרי שנתיים או שלוש זה יירד חזרה ל-20% עם סמכות להאריך ואמרת לנו לא

גל ברנס:  עכשיו מה שאנחנו מבקשים זה הסדר הפוך, שמאפשר לנו לבוא לוועדה אם אנחנו השתכנענו שיש בעיה לשכנע את הוועדה שצריך להקטין

גל ברנס:  זה הכול

גל ברנס:  להסמיך את השר באישור הוועדה להקטין

חמד עמאר: אבל זה לא צריך להיות בחוק

ינון אזולאי: לא, אתה חייב שזה יהיה בחוק

משה גפני: מה הבעיה בזה?      

ינון אזולאי: למה אתה נותן להם את הפתח הזה? מה שתרצה, אבל אני –      

גל ברנס: חבר הכנסת אזולאי, באמת יכול להיות פה נזק, אנחנו רוצים – אם נשכנע את חברי הוועדה בטח זה מסיבה טובה

ינון אזולאי: הרב גפני, איפה הבעיה איתם? אתם תבואו בזמן של חוק הסדרים ותגידו: תשמע, זה דחוף דחוף

גל ברנס: תקנות בחוק הסדרים?      

ינון אזולאי: בסדר, אמרתי תבואו כמו בזמן כזה

משה גפני: מה הבעיה בזה? אם זה באישור ועדת הכספים

ג'ק בלנגה: אבל הנוסח זה להגדיל או להקטין, כן?      

מירי סביון: לא, רגע, אני חושבת שבעניין הזה עדיין יש פער

מירי סביון:  אנחנו כנראה נצטרך לדון או לדבר

שולמית אלוני: אבל, מירי, אם אנחנו הולכים על תקנות שמאפשרות לשר באישור ועדת הכספים, אבל גם להגדיל וגם להקטין

מירי סביון: אבל אנחנו חשבנו כרגע שהמצב צריך להיות 20%, להעלות ל-30% לתקופה ואז - - -     

שולמית אלוני: בסדר, אבל אם גם אתם - - -     

משה גפני: שלומית, לא לנהל ויכוח

משה גפני:  זאת עמדתנו

מירי סביון: בסדר, אבל שיהיה ברור שעמדתנו שכרגע אנחנו בפער

משה גפני: תשבו על זה ותבואו ותגידו שאתם לא מסכימים ושאתם רוצים לחזור להצעה המקורית שזה 20%, בסדר, ולא יהיה חוק, מה לעשות

מירי סביון: אני אגיד שההצעה שלנו עכשיו, וממנה לא נחזור, של 30% לשנתיים

מירי סביון:  הצענו

ינון אזולאי: אני רק דבר אחד לא הבנתי, אלישיב או מירי, מי שיכול לענות לי, אתה בא ורוצה פה שאם השר יראה לשיקול דעתו אחרי שגורמי המקצוע יבואו אליו הוא יוכל לבוא לבקש להקטין את זה

ינון אזולאי:  למה? כי אמרו גורמי המקצוע והשר יבקש

גל ברנס: או שהשר יגיד לנו, שהוא ישכנע אותנו

ינון אזולאי: יפה, נכון, ואז אתם סומכים על דעתו של השר ושל גורמי המקצוע

ינון אזולאי:  איפה הבעיה לסמוך על דעתו של השר או של גורמי המקצוע שיגידו להעלות?      

משה גפני: לא, הם מסכימים - - -     

ינון אזולאי: לא, הם לא מסכימים, הם רוצים רק להקטין

ינון אזולאי:  עכשיו שיסבירו לי למה לא גם להגדיל?      

חמד עמאר: לא, אבל היושב ראש החליט להגדיל

ינון אזולאי: אתה מבין, הרב גפני? אני לא צודק, שלומית? זו לא השאלה? הרב גפני, אני אמרתי לך, בידיים של רשות המסים אל תהיה, תהיה איתי קצת

אלישיב ממן: כבוד היושב ראש, כל הנושא הזה אנחנו נבחן את זה ואנחנו נחזור עם תשובה מסודרת

משה גפני: בסדר, אבל רק תשמעו את העצה שלי

משה גפני:  אתם באים לוועדת הכספים ואתם מחליטים להגדיל את זה או להקטין את זה, אתם עושים את העבודה אצלכם, אתם משכנעים את חברי הוועדה

משה גפני:  אתם לא תבואו סתם, אתם תבואו עם נתונים ואתם תגידו: תראו מה קרה, זה שאתם אישרתם 35%, או משהו אחר, לא חשוב מה, תראו את הנתונים

משה גפני:  אנחנו אנשים פתוחים, אנחנו אנשים שמקבלים את מה שאתם אומרים אם אכן יהיו לזה נתונים, זה בין להגדיל ובין להקטין, אחרת אתם כאילו עובדים עלינו

משה גפני:  אתם אומרים: אנחנו מחפשים איזה פתח מילוט כדי להקטין

משה גפני:  אתם לא יכולים לעשות דבר כזה

ינון אזולאי: זה לא אכפת לי

ינון אזולאי:  אכפת לי שכאילו לא מאמינים, כאילו מצד אחד השר בסדר, מצד אחד הוא לא בסדר, זה מה שמפריע לי

מירי סביון: אנחנו נבחן ונמצא פתרון, אני מקווה ש - - -     

משה גפני: בסדר

משה גפני:  הלאה

ישי פרלמן: סעיף 134א מקנה סמכות לשר האוצר באישור ועדת הכספים לפטור סוגים מסוימים של אנשים מהגשת דין וחשבון שנתי

ישי פרלמן:  אף אחד מהסוגים האלה זה לא מישהו שיש לו הכנסה מעסק או ממשלח יד אז מוסיפים פה סעיף הסמכה לאפשר לשר לפטור בעל עסק זעיר מהגשת דין וחשבון

ג'ק בלנגה: הסעיף הזה אמור להיכנס לתוקף בשנת 24', זאת אומרת יש היום עסקים ב-23 שיכולים להיכנס לחוק הזה ב-24' ויהיו פטורים על 24' מהגשת דוח

ג'ק בלנגה:  על 23' הם יהיו חייבים, על 24' הם לא יהיו חייבים, אבל החוק מחייב בן אדם שחייב להגיש - - -     

משה גפני: מה אתה שואל?      

ג'ק בלנגה: החוק מחייב אדם שהוא חייב להגיש דוח להגיש גם בשנה העוקבת דוח

ישי פרלמן: אני רשמתי לעצמי ובתקנות, כשנביא אותן, נתקן את הסעיף הזה

ג'ק בלנגה: אתם צריכים להוריד את החובה להגיש את הדוח על 24' למרות שיש חובה להגיש דוח

ישי פרלמן: החובה הזאת בתקנות, כשנביא את התקנות נדבר על זה

משה גפני: אמרת לפרוטוקול שאת הטענה הזאת בחנתם ואתם מורידים אותה

ישי פרלמן: מי שהגיש דוח בגלל שהוא היה עוסק, מסיבות אחרות פחות

משה גפני: בסדר

משה גפני:  הלאה

ישי פרלמן: זה בעצם מה שג'ק הסביר עכשיו

שולמית אלוני: המערכת גם תהיה מוכנה?      

ישי פרלמן: כן

ג'ק בלנגה: שהופקו או נתקבלו?      

מירי סביון: הכנסות שהן בגין שנת 2024

ג'ק בלנגה: לא יודע, אני שואל

ג'ק בלנגה:  אני לא יודע אם עשיתי עבודה בדצמבר וקיבלתי בינואר

מירי סביון: ג'ק, כללי ההכרה בהכנסה לא השתנו בעקבות החוק ולכן זה יחול על הכנסות שאמורות להיות מדווחות בדוח לשנת 2024

ולדימיר בליאק: לגבי המערכת, אמרתם כן תהיה מוכנה, אבל הכן הזה היה כזה חלש

גל ברנס: זה תלוי כמה ישנו את החוק

ינון אזולאי: אם הייתם מביאים לפה את אריה הוא היה אומר לכם שזה כבר מוכן

ישי פרלמן: סעיפים 36 ו-37 יורדים, להבנתי

ולדימיר בליאק: במה הם עוסקים?      

שולמית אלוני: הם עוסקים בזה שמי שנכנס למסלול הניכוי הנורמטיבי יכול להיות עוסק פטור

ולדימיר בליאק: רגע, תסבירו למה הם יורדים, אולי אני בעד להשאיר אותם

אלישיב ממן: זה הנושא של החיבור של עוסק פטור ועוסק זעיר, אנחנו ביקשנו שנשאיר את הסעיפים ונקבע ששר האוצר באישור ועדת הכספים יקבעו את המועד העתידי

משה גפני: למה שאלת, ולדימיר? הסעיפים ירדו

ולדימיר בליאק: אתה באמת רוצה לדעת?      

ינון אזולאי: הוא רוצה להרוויח זמן

משה גפני: הם לא הגישו את זה - - -     

חמד עמאר: לגפני יש את כל הלילה, הוא הבטיח לנו עד הבוקר

משה גפני: אני לא אמרתי, אמרתי להיפך

משה גפני:  סעיף 38

יוסף פולסקי: סעיף 38 מתקן את חוק הביטוח הלאומי

משה גפני: מה התפקיד שלך בביטוח הלאומי?     

יוסף פולסקי: בלשכה המשפטית בביטוח הלאומי

משה גפני: אתה יועץ משפטי?      

יוסף פולסקי: ממש לא

יוסף פולסקי:  כבודו, אני אחד מתחת מתחת מתחת ליועץ המשפטי

שולמית אלוני: הוא לא שאל אם אתה היועץ המשפטי, הוא שאל אם אתה יועץ משפטי

יוסף פולסקי: אני בלשכה המשפטית של הביטוח הלאומי, בין היועצים

חמד עמאר: הוא שאל אם אתה עורך דין

יוסף פולסקי: אני עורך דין, כן

ינון אזולאי: יוסף, עזוב, תגיד: אני מהלשכה המשפטית

ינון אזולאי:  מה, אתה חושב שכולם פה באמת יועצים משפטיים? באוצר כולם מהאוצר

יוסף פולסקי: בעוונותיי הרבים עורך דין

ולדימיר בליאק: מה אתה חושב על הצעת החוק החדשה ליועצים משפטיים?      

משה גפני: אני יכול לשאול ברצינות?      

יוסף פולסקי: כן

משה גפני: אתה בלשכה המשפטית, אתה יועץ משפטי, עורך דין?      

יוסף פולסקי: כן

משה גפני: זה מה שרציתי לדעת, לא מעבר לזה

ינון אזולאי: אגב, יוסף, היום אתה לא צריך ללכת הביתה מוקדם

יוסף פולסקי: אני גמרתי את הניקיונות לפסח

יוסף פולסקי:  חבר הכנסת אזולאי, כמו תמיד אתה חד, אתה זוכר

משה גפני: בבקשה

יוסף פולסקי: מה שהסעיף הזה אומר, שכיוון שהניכוי הנורמטיבי מגלם את אותם 52% של ניכוי של דמי ביטוח לאומי שאמור לשלם אותו עוסק זעיר, בעצם ה-52% לא יותרו לו בניכוי, זה הסעיף הזה

ינון אזולאי: זה 8%-7% בערך?      

יוסף פולסקי: זה תלוי

ולדימיר בליאק: אני חייב להגיד שאף אדם סביר לא מסוגל להבין את הנוסח הזה

יוסף פולסקי: לא, מי שקורא את חוק הביטוח הלאומי מבין אותו

חמד עמאר: כל עוסק זעיר צריך ללכת לקרוא את חוק ביטוח לאומי

גל ברנס: או להיכנס לאתר רשות המסים, לסמן וי

ינון אזולאי: הרב גפני, אתה שמת לב לסעיף הזה?      

משה גפני: רגע, לא שמעתי פשוט

משה גפני:  בבקשה

יוסף פולסקי: אני רק אגמור להקריא

ג'ק בלנגה: אפשר? לא נפטור אותו בלי שאלה

משה גפני: רגע, אני אתן לך, רק תסביר

יוסף פולסקי: הרעיון הוא שאותו ניכוי נורמטיבי של הסכום של 30% או 35%, מה שתקבעו שהוא מותר, הוא מגלם בתוכו גם את דמי הניכוי של דמי ביטוח

יוסף פולסקי:  היום כאשר עצמאי משלם דמי ביטוח לאומי 52% מההכנסה שלו מופחתת מההכנסה החייבת שלו, הן לצרכי מס הכנסה והן לצרכי ביטוח לאומי

יוסף פולסקי:  הניכוי הנורמטיבי, כיוון שהוא מגלם גם את אות ם52%, מי שבסופו של דבר יבחר להיות עוסק זעיר כהגדרתו, זאת אומרת יחול עליו הניכוי הנורמטיבי, לא יותרו לו אותם 52% נוספים

ג'ק בלנגה: אדוני, לפני כמה ימים הייתה פה הצעת חוק שההכנסות שמתקבלות מביטוח לאומי הם הכנסה חייבת במס הכנסה כי יש ניכוי של הוצאה, כרגע מבטלים את הניכוי של ההוצאה בסעיף הזה

ג'ק בלנגה:  צריך להתעמק בזה, צריך לקבוע שההחזר מביטוח לאומי בגין השנים האלה לא יתחייב במס

מירי סביון: זה קצת לא מדויק כי כל מה שאמרנו זה שלא מהותית לא מתירים את הניכוי, אלא הוא כלול בתוך הנושא הנורמטיבי בדיוק כמו שאמרנו לגבי הפחת

ג'ק בלנגה: זאת אומרת בין אם שילמתי ביטוח לאומי, בין אם לא שילמתי ביטוח לאומי, מגיע לי את ה-30, לא משנה, מערכת ההתחשבנות ביני - - -     

מירי סביון: נכון, נכון, כמו לגבי הוצאות אחרות

ג'ק בלנגה: אבל תקשיבי, מערכת ההתחשבנות ביני לבינו לא משפיעה על ההכנסה החייבת שלי

ג'ק בלנגה:  אם שילמתי לו או הוא החזיר לי אני לא אמור לשלם יותר או פחות מס

ג'ק בלנגה:  עכשיו את אומרת לי: תקשיב, כשאתה משלם לו אל תבוא אליי, אבל כשהוא יחזיר לך תשלם לי על זה מס

ג'ק בלנגה:  זה לא עובד

אלישיב ממן: לא, אבל זה תיקון חקיקה

אלישיב ממן:  מה שאתה מדבר זה על תיקון חקיקה של 47א

ג'ק בלנגה: אני מדבר שפה יהיה היפוך של זה, שאם מחזירים כסף לא באים לשלם לכם מס

ג'ק בלנגה:  אם המערכת הזאת מחוץ לחוק אז היא מחוץ לחוק לכל הכיוונים

גל ברנס: לא הבנתי

ג'ק בלנגה: אז אני חוזר

ג'ק בלנגה:  שילמתי ביטוח לאומי, שנה אחרי זה הוא החזיר לי ביטוח לאומי, אז אני עכשיו צריך לדווח על זה כהכנסה חייבת?      

גל ברנס: אבל זה על השנה הקודמת

ג'ק בלנגה: מה זה משנה איזה שנה?      

גל ברנס: אם לא היית במודל?      

ג'ק בלנגה: אני במודל עכשיו, אני מדבר על השנים שאני במודל

ג'ק בלנגה:  מערכת ההתחשבנות שלי עם הביטוח הלאומי היא לא נושא למס

ג'ק בלנגה:  זה לא משנה אם שילמתי לו 100 שקל יותר והוא החזיר לי אותם, אז ההוצאה לא מוכרת במרכאות וההכנסה לא חייבת כשהוא מחזיר את הכסף

מירי סביון: אנחנו נבחן את זה, אני לא בטוחה

מירי סביון:  אני אסביר

מירי סביון:  אנחנו כרגע, כשאמרנו ניכוי 30% לא הגדרנו בגין מה זה

חמד עמאר: 35%

ג'ק בלנגה: אבל שילמתי לו בעודף בטעות, הוא מחזיר לי את הכסף

משה גפני: רגע, היא עונה

ג'ק בלנגה: מה יש לבחון?      

חמד עמאר: אבל הוא צודק

משה גפני: בסדר, אבל היא עונה, היא לא מתעלמת מזה

מירי סביון: הניכוי הנורמטיבי, לא הגדרנו בגין איזה הוצאות זה, האם בגין הניכוי לביטוח לאומי, בגין פחת, בגין ריבית או בגין דברים אחרים, הוא ניתן ולכן ההנחה היא שלמעשה בתוך ה-30% האלה ניתנו כל הניכויים האלה, כאילו הבן אדם בעצמו, במקום לדרוש את הניכוי בגין תשלומים לביטוח לאומי נתנו לו את הניכוי הזה כחלק מהניכוי הנורמטיבי

מירי סביון:  זה המהות

מירי סביון:  בדיוק כמו הפחת שדיברנו עליו קודם

מירי סביון:  לכן אנחנו רואים אותו כאילו הוא כן קיבל את הניכוי

ג'ק בלנגה: אני הבנתי את הניכוי

ג'ק בלנגה:  אני יש לי עסק של רפואת שיניים, שילמתי למישהו שיעשה לי עבודה של טכנאות שיניים, 3,000 שקל, התווכחנו, הוא החזיר לי 2,000, בין אם הוצאתי לו חשבונית או לא ה-2,000 האלה הם לא הכנסה אצלי, זה בתוך ההוצאות, אז מה זה שונה מביטוח לאומי, נתתי לו 4,000 והוא החזיר לי 1,000

ג'ק בלנגה:  במה זה שונה מהוצאה?      

מירי סביון: אז נצטרך לבחון

ג'ק בלנגה: זה חייב להיכנס פה

מירי סביון: נבחן

משה גפני: מירי, זה נשמע דבר נכון

ולדימיר בליאק: תבחנו לעומק, אל תמהרו, אל תשלפו מהמותן

מירי סביון: אני מבינה את ההיגיון, אני מבינה גם את החלק השני, בדיוק כמו שאמרנו לגבי הפחת קודם, אבל נבחן את זה

מירי סביון:  כרגע ההערה הזאת עלתה, אני רוצה לבחון

משה גפני: אנחנו סיימנו את ההקראה

ולדימיר בליאק: איך סיימנו?      

משה גפני: בגלל שסיימנו, סיימנו את ההקראה בחוק הזה

חמד עמאר: כן, אבל הסעיף הזה שהוא העיר

משה גפני: בסדר

משה גפני:  אני רק רוצה להגיד לכם, מירי, שבוע הבא הולך להיות שבוע קשה מבחינת הכנסת, מבחינת הוועדה, זה שבוע לא קל, אם אתם יכולים לתת תשובות קודם, לפני שאני מביא את זה להצבעה, אז הנה מה טוב, אם לא, יכול להיות הרבה תקלות

משה גפני:  אני לא רוצה להיכנס לוויכוח חדש

משה גפני:  חבל שערן גם לא פה בארץ, הוא אמר שהוא טס, כך הוא אמר לי אתמול, צריך להגיד לו שצריך להקל עלינו, זה לא שאנחנו כל יום מביאים תקציב

משה גפני:  אתם ביקשתם היום בבוקר תקציב דו שנתי, זאת אומרת בכלל - - -     

ולדימיר בליאק: על תנאי

משה גפני: יש לכם אחרי זה חופש

משה גפני:  אין תקציב אחרי זה

משה גפני:  אחרי שמאושר פה תקציב, זה לא יהיה תקציב על תנאי, סתם דרך אגב

ינון אזולאי: שתדע שזה לא טוב שיש להם חופש כי הם חושבים על עוד מס

ולדימיר בליאק: חושבים על המס הבא

משה גפני: אני מאוד מבקש שלא נתחיל עכשיו ויכוח, 30%, 35%, הסעיף הזה

חמד עמאר: איזה ויכוח? אתה אמרת 35, אתה רוצה שישברו את המילה שלך עכשיו?      

מירי סביון: לא, הוא גם אמר 30%, אני שמעתי שאמרת גם 30%, אבל בסדר

משה גפני: אני אמרתי 35%

משה גפני:  אני מדבר איתה עכשיו בארבע עיניים

משה גפני:  תקלו עלינו את העניין הזה, בגלל שאם רוצים שיעברו חוקים אז צריך לעשות את זה כמה שיותר מהר

משה גפני:  אנחנו נצטרך להצביע, אני מקווה שלא נצטרך לעשות שינויים

משה גפני:  דווקא השאלה הזאת היא שאלה נכונה, אני מקווה שאתם תגידו תשובה חיובית על השאלה הזאת

משה גפני:       אני עושה הפסקה חמש דקות

משה גפני:  למה חמש דקות? אני אגיד לכם גם למה

משה גפני:  גיוס חוב אשראי, הסעיף הבא הוא שני סעיפים שהוקראו

משה גפני:  יש פה אנשים שהוזמנו ויהיה דיון, אבל המקסימום של הדיון הוא זמן קצר, אני מעריך שחצי שעה

משה גפני:  אני אתן את כל הזמן שבעולם, אנשים יבואו להביע את דעתם, בסדר, אבל לעשות הפסקה ולסחוב סתם את הזמן אני לא בעד זה, לכן יש הפסקה של חמש דקות, אנחנו נשתדל שזה יסתיים מהר