ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 25, פרוטוקול מספר 44, 2023-05-16 00:00

יוסף טייב: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת החינוך התרבות והספורט בנושא: תקציב ההשכלה הגבוהה - לציון יום הסטודנט בכנסת, על פי בקשתו של חבר הכנסת משה קינלי טור פז שיזם את הדיון, ואני שמח שאנחנו מכנסים את הדיון הזה

יוסף טייב:       אני קודם כול מברך על יוזמת הדיון, חבר הכנסת טור פז

יוסף טייב:  נושא הסטודנטים הוא חשוב, וברוכים הבאים לרגל יום הסטודנט

יוסף טייב:  אני רוצה לומר שנעשתה עבודה

יוסף טייב:  אגיד את הדברים כהווייתם

יוסף טייב:  לא, לא אגיד אותם

משה טור פז: המשכיל בעת ההיא יידום

יוסף טייב: בדיוק, ודי לחכימא ברמיזא

יוסף טייב:  אלחנן,  יושב-ראש התאחדות הסטודנטים, בבקשה

יוסף טייב:  חבר הכנסת טור פז, אחריו

אלחנן פלהיימר: בוקר טוב לכולם, יום הסטודנט הלאומי היום כאן בכנסת ישראל

אלחנן פלהיימר:  זו גם הזדמנות טובה להודות ליושב-ראש הוועדה חבר הכנסת יוסף טייב, שנרתם ומסייע לנו ברמה השוטפת

אלחנן פלהיימר:  בכל פעם שאנחנו מציפים נושא וסוגיה הוא מגיב ברמה המיידית

אלחנן פלהיימר:  זו הזדמנות בשבילי לומר ביום הזה תודה גם לחבר הכנסת קינלי טור פז, שפעם אחר פעם מראה הירתמות מצידו כדי לסייע לנו, גם בשנה שעברה וגם בשנה הזו

אלחנן פלהיימר:      זו הזדמנות טובה להודות גם לצוות ההתאחדות שהרבה פעמים לא רואים אותם, אבל עובדים מסביב לשעון, 24/7 לטובת הציבור הסטודנטיאלי במדינת ישראל

אלחנן פלהיימר:       כמו שאתם יודעים התאחדות הסטודנטים מייצגת היום כ-400,000 סטודנטים מתל-חי ועד אילת, וזה מה שאנחנו עושים מהבוקר עד הלילה

אלחנן פלהיימר:  כעת אנחנו נמצאים במחאה סביב תקציב המדינה

יוסף טייב: למה אתם מתחילים מחאות? יום כזה כיף, ישר אתה חייב להרוס את זה

אלחנן פלהיימר: עמדתי להגיד שאני לא ארחיב על זה כעת, חבריי ירחיבו על זה כי אני חייב ללכת לוועדה אחרת שגם שם ניגע בנושא

יוסף טייב: חשבתי, לעשות מחאה במקום אחר

אלחנן פלהיימר:   תודה רבה לכל הנוכחים, השותפים שלנו כאן, ארגונים שונים שאנחנו עובדים איתם ברמה השוטפת

אלחנן פלהיימר:  תודה רבה לכל הציבור הסטודנטיאלי שהגיע ליום החשוב הזה ובהצלחה רבה לכולנו

יוסף טייב: תודה רבה

יוסף טייב:  חבר הכנסת טור פז, אגב שכחתי להגיד, יושב-ראש השדולה

משה טור פז: אדוני היושב ראש, קודם כול תודה לך על הכינוס החשוב הזה

משה טור פז:  זו שנה שנייה שלי כיושב-ראש שדולת הסטודנטים

משה טור פז:  אני רוצה להתחיל ולומר שבזווית הכי בסיסית יש לנו בתקציב המדינה דברים שהם הוצאה ודברים שהם השקעה, אפילו יש לפעמים הבחנה ביניהם אבל לא תמיד שמים לב

משה טור פז:  תקציב ההשכלה הגבוהה הוא תקציב השקעות

משה טור פז:  כשאתה שם פה שקל אתה מקבל אותו פי כמה וכמה בהמשך הדרך, ולכן זו השקעה, זו לא הוצאה

משה טור פז:        אמר כאן אלחנן ולדעתי הוא צודק שאנחנו לא משקיעים מספיק בהשכלה הגבוהה

משה טור פז:  דרך אגב, בכסף זה נשמע הרבה: 14 מיליארד שקלים ב-2024, אבל פר הגידול, פר כמות התלמידים – אתה מחלק ל-400,000, אתה בודק – אנחנו לא משקיעים מספיק בהשכלה בישראל בכלל ובהשכלה הגבוהה בפרט ובהשקעות חכמות בפרט בפרט

משה טור פז:  כאן אני אומר לנו, חברי ועדת החינוך, לחברי הקואליציה ולחברי האופוזיציה, יש פה מפתח ואנחנו צריכים להשקיע בו יותר

משה טור פז:       זה אחד מעשרה דיונים שאני משתתף בהם היום בוועדות השונות – כלומר כנסת ישראל אכן עוסקת בהשכלה הגבוהה – לא בגלל שאני יושב-ראש השדולה, לא בגלל שהייתי סטודנט עשר שנים, לא בגלל שהייתי מרצה כמה שנים אלא פשוט כי זה הנושא הכי חשוב שיש

משה טור פז:  אין השקעה חשובה יותר

משה טור פז:       נאמר פה בדיון קודם שאין לנו משאבי טבע

משה טור פז:  היום יש לנו גם משאבי טבע ויש למדינת ישראל גם עוד כמה סגולות

משה טור פז:  אבל הסגולה הכי חשובה שלנו זה המוח, הראשים של האזרחים הישראלים הם הנכס הכי חזק שלנו

משה טור פז:  הייתי בבוסטון לפני כמה שנים באוניברסיטה שהיא כנראה מספר אחת בעולם, הרווארד

משה טור פז:  ישב שם יזם ישראלי  שבא מתחומי המחשבים וההנדסה, ואמר לי: אני אומר לכם את האמת, אני מעדיף מהנדס ישראלי על פני מהנדס אמריקאי, למרות שזה יותר מסובך

משה טור פז:  הלימודים שלנו טובים אבל המקוריות והיזמות, אין להם תחליף

משה טור פז:  את זה אנחנו צריכים לקחת איתנו ולפתח

משה טור פז:      בסיפור הזה של ההשכלה הגבוהה ההשקעה במגזרים נותנת פירות מדהימים

משה טור פז:  נמצא פה מנכ"ל האוניברסיטה העברית

משה טור פז:  לפני 10 שנים בכובעי כמנהל מנח"י, הובלתי יחד עם מי שהיה אז נשיא האוניברסיטה העברית, מנחם בן-ששון, הכנסה של תלמידי מזרח ירושלים לאוניברסיטה העברית

משה טור פז:  יושב כאן מי שהיה אז השר לענייני ירושלים, חבר הכנסת אלקין

משה טור פז:  ההשקעה בבגרות הישראלית במזרח ירושלים מובילה את התלמידים האלה לתוך האוניברסיטה העברית בכמויות, ויש פה השקעה אסטרטגית

משה טור פז:      בפורום הקודם, אדוני יושב-הראש, עלו דברים קשים בנושא ההפיכה המשטרית או מה שאתם קוראים: הרפורמה המשפטית – זה בסדר, יש לנו הבדלי שפה, זה חלק מהאירוע

משה טור פז:  עצם העובדה שזה עולה ביום חגיגי כמו יום הסטודנט מעיד לאן הגענו, לא היינו צריכים להיות שם, לא היינו צריכים לעסוק בזה

משה טור פז:  לשמחתי הרבה, מתנהלות עכשיו שיחות בבית הנשיא, אני מקווה שהן יבשילו להסכמות אמיתיות

משה טור פז:  אבל גם ההשכלה הגבוהה הושפעה השנה בצורה דרמטית, והרבה סטודנטים משני הצדדים יצאו להפגין

משה טור פז:  אני בעד צד אחד אבל זה בסדר יש גם צד שני

משה טור פז:  וצריך לומר שזה לא קידם ולא עזר להשכלה הגבוהה השנה

משה טור פז:  גם המקום הזה שוסע ופולג ונחלק מסביב לנושאים האלה וזה נזק

משה טור פז:      יושבת כאן דבורה, מנכ"לית ור"ה

משה טור פז:  גם המקום של ועד ראשי האוניברסיטאות חשוב

משה טור פז:  לצערי, הייתה  תקלה עם ההזמנה של ועד ראשי המכללות

רוזה אזהרי: אני פה, אני פה

יוסף טייב: הינה, רוזה פה

משה טור פז: את נמצאת, שלום

משה טור פז:  סליחה, הינה הפתעת אותי

רוזה אזהרי: לישיבה הזאת יכולתי להגיע

משה טור פז: את רואה, אני הזמנתי ובסוף הגעת

יוסף טייב: אנחנו לא מוותרים על אף אחד

משה טור פז: נכון, כי זה חלק ממהפכת ההשכלה הגבוהה בישראל

משה טור פז:  אנשים לא מבינים,בסוף שנות התשעים –  אף אחד מכם לא אשם – האוניברסיטאות עמדו על הרגליים האחוריות ולא כל-כך רצו את המכללות בפנים

משה טור פז:  היום המכללות והאוניברסיטאות שותפות יד ביד

משה טור פז:  צריך לומר את הדברים, זה אומנם לפני 25 שנה, אף אחד מאיתנו לא ישב ליד השולחן הזה

משה טור פז:  אלקין, אולי אתה כן אבל האחרים לא

סימון דוידסון: אלקין הוא מתקופת בן-גוריון

משה טור פז: הקרב ההוא הצליח כי האוניברסיטאות לא הצליחו, והיום ליד השולחן נמצאות האוניברסיטאות והמכללות שותפות שוות בהיבטים רבים, לא לגמרי, צריך לומר, זה חשוב לנו מאוד

משה טור פז:       ונקודה אחרונה

משה טור פז:  בוועדה הזו אדוני היושב-ראש, יש חוק שאני מקווה שנבשיל אותו לקריאה ראשונה שלי, בנושא סטודנטים במילואים

משה טור פז:  אין אוכלוסייה שצריכים לדאוג לה יותר בישראל, מאשר המילואימניקים, אין

משה טור פז:  כי זה לא האנשים בקבע, זה לא האנשים מהעבודה שלהם, כמו שהסברתי פעם כשהייתי מג"ד לעופר וינטר שהיה המח"ט שלי

משה טור פז:  אמרתי לעופר: תקשיב, אתה עכשיו בעבודה, אני עכשיו במילואים, זה לא אותו הדבר

משה טור פז:  אני מחוץ לעבודה שלי כשאני בא אליך לעבודה שלך, אני מוותר על העבודה שלי

משה טור פז:  וזה העניין ולכן הסטודנטים במילואים צריכים מאיתנו חיזוק גדול

משה טור פז:  אני מקווה שהחקיקה שנעביר כאן בוועדה תיתן עוד דחיפה לז'אנר הנדיר והנצרך הזה, של סטודנטים במילואים

משה טור פז:   יום חגיגי, בואו נדאג להם

משה טור פז:       ההשכלה הגבוהה לא מקבלת יותר

משה טור פז:  גם בתקציב שיעבור בשבוע הבא אדוני היושב-ראש, הייתי רוצה לראות יותר כסף, יותר השקעות

משה טור פז:  כי השקעה בהשכלה הגבוהה תניב למדינת ישראל צמיחה שחסרה לה עכשיו

משה טור פז:  שיהיה לנו בהצלחה

משה טור פז:  תודה

יוסף טייב: תודה רבה

יוסף טייב:  משרד האוצר רוצים לפרט לנו מה מצפה לנו

נעם דן: שלום, אני רכזת השכלה גבוהה במשרד האוצר

נעם דן:  אני אפרט בגדול על התקציב לשנים 2023 ו-2024

נעם דן:  הוא חלק מהתוכנית הרב-שנתית לתשפ"ג עד תשפ"ח, ועליה יפרט יותר נציג ות"ת, סמנכ"ל התקצוב של ות"ת, יניב

נעם דן:       תקציב ההשכלה הגבוהה עומד בשנת 2023 על כ-12

נעם דן: 6 מיליארד שקלים

נעם דן:  ב-2024 על כ-13

נעם דן: 5 מיליארד שקלים והוא, כמו שאמרתי, מהווה חלק מהתוכנית הרב-שנתית שמתחילה בתשפ"ג

סימון דוידסון: כמה היה ב-2022?     

משה טור פז: 12

משה טור פז: 5

נעם דן: לא, 12

נעם דן: 5 זה מה שבוצע בפועל, זה לא התקציב המקורי

נעם דן:  וגם פה בסופו של דבר מה שבוצע בפועל יעלה על 12

נעם דן: 6

נעם דן:  ביעדים ככלל, התר"ש מוסיפה כ-9 מיליארד שקלים לאורך כל השנים, ככה שיש תוספת משמעותית

נעם דן:  אני מתכוונת אליך חבר הכנסת, באמת חשוב נורא להגדיל את תקציב ההשכלה הגבוהה

נעם דן:  שמנו את זה במוקד סדר העדיפויות שלנו ולכן התר"ש הזאת מהווה תוספת משמעותית לתקציב ההשכלה הגבוהה

נעם דן:  היעדים שבאים לידי ביטוי בתקציב - - -     

משה טור פז: לא, סליחה, רק תבהירי את דבריך

משה טור פז:  יש לזה ביטוי בתקציב או אין לזה ביטוי?     

נעם דן: יש לזה ביטוי

נעם דן:  אני אומרת: התוכנית הרב-שנתית מוסיפה כ-9 מיליארד שקלים למערכת ההשכלה הגבוהה לאורך כל שנות התר"ש

נעם דן:  תקציב 2023 ו-2024 הוא בעצם שנתיים מתוך כל שבע השנים האלה

סימון דוידסון: אני מבין שאם ב-2022 הביצוע היה 12

סימון דוידסון: 5 מיליארד שקלים זאת אומרת העלייה היא 0

סימון דוידסון: 1%

נעם דן: הביצוע היה 12

נעם דן:  התקציב המקורי עכשיו הוא 12

נעם דן: 6 ל-2023, ב-2024 הוא כבר 13

נעם דן: 5

סימון דוידסון: אני מדבר על  2023

נעם דן: זה התקציב המקורי, כלומר בביצוע זה היה יותר מ-12

נעם דן: 6

יניב כהן שבתאי: - - - העברת עודפים - - - שינויים בתקציב

נעם דן: בדיוק

סימון דוידסון: ואת יודעת להעריך את הסכום?     

יניב כהן שבתאי: בערך אותם סדרי גודל מהתקציב, אפשר להגיד עוד סדר גודל של חצי מיליארד שקלים

נעם דן: כלומר מבחינת ביצוע זה יגיע יותר לכיוון - - -     

יניב כהן שבתאי: זה תלוי ביצוע

יניב כהן שבתאי:  קשה להעריך, אלה סדרי הגודל

נעם דן: כן, זה עוד חצי מיליארד, בערך 13

נעם דן: 1

נעם דן:  זה כבר גידול של כ-600 מיליון ביחס ל-2022

נעם דן:        היעדים של התוכנית הרב-שנתית - אגיד את זה שוב בגדול ויניב יפרט יותר: היעד הראשון מדבר על חיזוק המצוינות המדעית-מחקרית של המערכת במטרה לשמור על היתרון היחסי של מדינת ישראל מול הזירה הבין-לאומית בחלקה של ישראל בפרסומים בעולם וכן במספר הציטוטים שאנחנו רואים במספר מחקרים שהוא הולך ונשחק

נעם דן:  ולכן המטרה של התר"ש הזאת וגם של התקציב של 2024-2023 - כל פעם אני מחברת בין התקציב לתוכנית הרב-שנתית - זה להשיא את תפוקות המחקר של החוקרים והמוסדות במערכת באמצעות חיזוק התמריצים למצוינות שבאים לידי ביטוי במודל התקצוב

נעם דן:           היעד השני הוא, כמובן, שיפור המיומנויות של בוגרי המערכת

נעם דן:  אגב יום הסטודנט, פה אחד מהיעדים החשובים ביותר שהגדרנו הוא לשפר את התשואה להשכלה גבוהה על מנת שיוכלו להשתלב טוב יותר בשוק העבודה

נעם דן:  זה נתון שחשוב שתכירו - המערכת היא מערכת ההכשרה העיקרית לשוק העבודה

נעם דן:  כי לצורך העניין, 45% משנתון עוברים דרך מערכת ההשכלה הגבוהה

נעם דן:  בעוד שהפרמיה לתואר אקדמי היא אולי חיובית ביחס להכשרות מקצועיות אחרות, ועומדת על 23%, יש שונות די גבוהה בין תכניות, בין תארים

נעם דן:  המטרה שלנו לתמרץ כמה שיותר את התוכניות שמביאות לתשואה הגבוהה ביותר במקצועות ההנדסה והמחשב ועוד

נעם דן:      היעד השלישי שהוא יעד חשוב מאוד מבחינתנו, זה הנגשות: קידום ושילוב של אוכלוסיות שהן בתת-ייצוג

נעם דן:  בעוד שבקרב יהודים לא חרדים למעלה מ-55% מהצעירים בגילאים הרלבנטיים משתלבים במערכת ההשכלה הגבוהה, בקרב אוכלוסיות אחרות – חרדים, ערבים – ההשתלבות נמוכה בצורה  ניכרת

נעם דן:   סטודנטים ערבים הם כ-18% מהסטודנטים החדשים בשנת תשפ"ב, ובשיעור הסטודנטים החרדים זה יורד רק ל-5%

סימון דוידסון: עוד פעם אתם?     

משה טור פז: פה אנחנו צריכים לעבוד, אין מה לעשות

נעם דן: לאור הפרמיה החיובית שתיארתי, שזה 23% בממוצע, יש חשיבות רבה לשלב את האוכלוסיות האלה בתקציב

סימון דוידסון: נעם, יש לי שאלה בנושא הזה

סימון דוידסון:  למדתי בלילה הלבן האחרון שהיה לנו בוועדת כספים שבאגף תקציבים חלק מהתקציב רואים כהשקעה לטווח ארוך

סימון דוידסון:  האם גם פה, בנושא הזה של השקעה בהשכלה גבוהה - -     

נעם דן: שילוב אוכלוסיות, חד-משמעית

סימון דוידסון: - - האם מסתכלים על זה כהשקעה? איך זה מתבטא מבחינה תקציבית?     

נעם דן: אני אומרת שוב: מבחינת היעדים שאנחנו מכתיבים לעצמנו מעבר לשילוב בשוק העבודה, לא יודעת אם לקרוא לזה טווח ארוך או בינוני, מדברים גם על מצוינות מחקרית

נעם דן:  זה לתמרץ את כל המוסדות, את כל המערכת, לקדם מחקרים שהם פורצי דרך יותר, שנמצאים ברביע העליון של התחרות הבין-לאומית

נעם דן:  ככה לייצר יותר תפוקות שבסופו של דבר גם משתרשרות לתעשייה, למסחור ידע

נעם דן:  גם פה יש לנו כמה תוכניות שמעודדות את השילוב ואת שיתוף הפעולה בין האקדמיה לתעשייה והתעסוקה, זה בא לידי ביטוי בעיקר במכללות אבל לא רק בהן

נעם דן:  בתר"ש הזאת אנחנו מתגמלים גם על מחקר יישומי שהמטרה שלו לחזק את הקשר בין המכללות לתעשייה, ולעודד את המכללות לשפר את המיומנויות של הבוגרים שלהן

נעם דן:       יש גם תוכנית ארוכת טווח, תוכנית דגל בקיימות ואקלים

נעם דן:  זה גם מקדם את ישראל למעמד של מדינה שמובילה במציאת פתרונות להתמודדות עם משבר האקלים ועמידה ביעדי הפחתת הפליטות והצמיחה ברת הקיימא

נעם דן:  משקיעים במסגרת התר"ש הזאת בתשתיות יקרות מאוד, זה נקרא ציוד יקר

נעם דן:  מעניקים מחקרים ייעודיים לתחומים האלה, מהמחקר הבסיסי ועד למחקר היישומי שבאמת משתרשר לתעשייה

נעם דן:  אני חושבת שזהו פחות או יותר, נראה לי שעדיף שאעביר את המקל לות"ת

יוסף טייב: בבקשה

יניב כהן שבתאי: תודה אדוני היושב-ראש

יניב כהן שבתאי:  אני סמנכ"ל התקצוב בות"ת מל"ג

יניב כהן שבתאי:  התוכנית הרב-שנתית הוצגה בפירוט, אולי רק אחדד דברים שלא נאמרו, שלא אחזור על הדברים

יניב כהן שבתאי:  אחד, אם זה לא ברור התוכנית הרב-שנתית היא תוכנית תוספתית על הדבר הקיים

יניב כהן שבתאי:  זאת אומרת יש פה קודם כל דבר קיים, זה כולל תקצוב סטודנטים למערכת

יניב כהן שבתאי:  עיקר התקצוב של ות"ת זה תקצוב על פי תפוקות, בעיקר על פי סטודנטים ועל פי תפוקות מחקר של המוסדות להשכלה גבוהה

יניב כהן שבתאי:  אופן התקצוב הזה מתיישב גם עם האוטונומיה שיש למוסדות

יניב כהן שבתאי:  דיברנו בתוכנית הרב-שנתית על תוספת לקיים

יניב כהן שבתאי:  כבר היום קיימת פעילות משמעותית מאוד של הנגשות, אנחנו מדברים על תוספת

יניב כהן שבתאי:       אולי שווה לדבר גם על התהליך

יניב כהן שבתאי:  התוכנית הרב-שנתית החדשה נקבעה במספר רב של דיונים, כולל דיון אחד בין אגף התקציבים לות"ת שארך יותר מ-24 שעות, בו נבחנו האתגרים של מערכת ההשכלה הגבוהה, השוואות בין-לאומיות ותנאי ההעסקה במערכת

יניב כהן שבתאי:  זאת אומרת זו לא תוכנית שנבנתה בכמה שעות או בכמה ימים, זה תוכנית שהיו עליה דיונים יותר מחצי שנה

יוסף טייב: חשוב לומר שהדיונים שלכם מול האוצר נמשכים כשנה, נכון? והם נותנים את המענה לחמש השנים לאחר מכן

יניב כהן שבתאי: שבע שנים, לשבע השנים הקרובות, תשפ"ג עד תשפ"ח

יוסף טייב: אוקיי

יניב כהן שבתאי: זאת התוכנית בגדול, כפי שהוצג פה יש בה הרבה פרטים

יניב כהן שבתאי:  התוכנית הרב-שנתית נקבעת תמיד ברמת ה-high level, אחרי זה צריך להגדיר ולבנות תוכניות אופרטיביות בשביל להוציא אותה לפועל

יניב כהן שבתאי:  בגדול, בשורה התחתונה זה בסימן חיזוק העולמות האיכותיים של הוראה ומחקר, מקומות שקצת נשחקו בשנים האחרונות, בעיקר מול מדינות אחרות

יניב כהן שבתאי:  זה לא שלא השקענו, אלא אולי השקענו קצת פחות ממדינות אחרות שהשקיעו הון עתק, בעיקר סביב תשתיות המחקר

יניב כהן שבתאי:  בעולמות של המחקר זה בעיקר השקעה בתשתיות מחקר, שיתופי פעולה בין-לאומיים, קרנות מחקר וכולי

יניב כהן שבתאי:  נאמר פה גם חיזוק התמיכה במחקר יישומי, לראשונה ניתנה אפשרות לתקצב גם מכללות עבור מחקר, זה משהו שלא קרה עד התוכנית הרב-שנתית הנוכחית

יניב כהן שבתאי:       בעולמות ההוראה זה גם שיפור איכות ההוראה

יניב כהן שבתאי:  יותר דגש על הוראה שתאפשר העסקה איכותית בשוק התעסוקה, מקצועות בפריון גבוה, קידום ושילוב אוכלוסיות בתת-ייצוג שכמו שאמרתי זו פעילות שהייתה ואנחנו מעבים אותה, גם פה בדגש על הנגשה איכותית

יניב כהן שבתאי:     בהקשר של סיוע לסטודנטים יש גם הרחבה של קרן הסיוע, הרחבה של תוכנית המכינות שזה גם חלק מהנגשה בכלל

יניב כהן שבתאי:  בהקשר של הסיוע לסטודנטים חשוב להגיד שהתוכנית כוללת גם תמיכה ישירה,  בניתוח שלי זה לצורך העניין קרן הסיוע, מלגה שהולכת לסטודנטים לפי תבחינים כלכליים

יוסף טייב: קרן המלגות, נכון?      

יניב כהן שבתאי: קרן המלגות

יניב כהן שבתאי:  אבל בגדול כמעט כל סעיף וסעיף בתוכנית הרב-שנתית נוגע בסטודנטים

יניב כהן שבתאי:  אתן דוגמה, מכסות

יניב כהן שבתאי:  מכסות זה מספר הסטודנטים שהמוסדות מקבלים עבורם תקצוב

יניב כהן שבתאי:  ברגע שאנחנו מגדילים את המכסות, המוסדות המתוקצבים יכולים להגדיל את הקליטה בכך שסטודנט ישלם שכר לימוד מפוקח

יניב כהן שבתאי:  שכר לימוד מפוקח, רק לסבר את האוזן, זה סדר גודל של בין 10% ל-50% מעלות ההוראה

יניב כהן שבתאי:  אם הוא לומד רפואה, במקרה הקיצון, שכר הלימוד מהווה רק 10% מהעלות שלו

יניב כהן שבתאי:        גם תקציבי בינוי

יניב כהן שבתאי:  ברור שמתקציבי בינוי הסטודנטים נהנים אחרי זה, מתשתיות, זה משפר את רווחתם הפיזית וכן הלאה וכן הלאה

יניב כהן שבתאי:      בסופו של דבר הרבה מהתוכנית הרב-שנתית, גם אם זה לא דברים ישירים, מתורגמת לשיפור איכות ההוראה של הסטודנט, לשיפור הרווחה של הסטודנט

יניב כהן שבתאי:  יש גם סיוע ישיר וסיוע עקיף

יניב כהן שבתאי:  אגיד משפט אחרון

יניב כהן שבתאי:  כפי שהצגתי, התוכנית גובשה בשיתוף פעולה מלא עם משרד האוצר

יניב כהן שבתאי:  תקציב ההשכלה הגבוהה ניזון כמובן מתקציב המדינה

יוסף טייב: יש לו גם אוטונומיה

יניב כהן שבתאי: יש אוטונומיה אבל מקורות התקציב נגזרים מהדיונים הללו

יניב כהן שבתאי:  בדיונים התקציביים יש מן הסתם מתח מובנה אבל יש דיונים ענייניים, יש הרבה דברים שקידמנו ביחד, יש שיתוף פעולה פורה

יניב כהן שבתאי:  והיום חשוב להגיד

יניב כהן שבתאי:  אני מדבר על הכלל תמיד יכולים להיות שוליים פה ושם, מדובר במערכת השכלה גבוהה יציבה במיוחד אם נשווה את זה לפני עשור או שניים

יניב כהן שבתאי:  מוסדות יציבים, הרבה מוסדות אפילו מותירים עודפים להמשך פיתוחם

יניב כהן שבתאי:  עד כאן ברמה הכללית, כמובן שאם יש שאלות אשמח לענות

יוסף טייב: מה הגידול הצפוי בקרן המלגות?     

יניב כהן שבתאי: הגידול הצפוי בקרן המלגות הוא 15 מיליון שקלים, זה בערך 10%

יניב כהן שבתאי:  חלק זה מתקציב התוכנית הרב-שנתית וחלק משיתופי פעולה עם משרדים אחרים, מצ'ינג

ששי שדה: איך נקבעת חלוקת המכסות בין האוניברסיטאות?     

יניב כהן שבתאי: רק אוסיף לשאלה, יצא גם קול קורא של 50 מיליון שקלים לבינוי מעונות סטודנטים ואנחנו כרגע בדיונים לגבש קול קורא נוסף של מעונות סטודנטים

יניב כהן שבתאי:  גם פה זה מגדיל את רווחתם הכלכלית של הסטודנטים, הכלכלית והנוספת

זאב אלקין: התוספת לקרן המלגות, מאיזו שנה זה, יניב? 

יניב כהן שבתאי: מתשפ"ג

נעם דן: ב-2016 הייתה תוספת משמעותית של כ-40 מיליון שקלים שעברו במסגרת החלטת ממשלה והגדילו את זה לסכום משמעותי של 120 מיליון

זאב אלקין: לא, אבל התוספת הזאת היא מתקציב 2022

יניב כהן שבתאי: לא, הייתה את התוספת של הקורונה שאולי אתה - - - חד-פעמי

זאב אלקין: לא ,קורונה זה משהו ישן, לא על זה אני מדבר

זאב אלקין:  15 המיליון זה מתקציב 2022, לא מתקציב 2024-2023

שי שידלוב: נשאלת השאלה מאיפה מגיעים ה-50 מיליון שהצגתם פה, האם מהתקציב או ממקורות קודמים?     

נעם דן: מקורות קודמים

יוסף טייב: שי, שנייה אחת

יוסף טייב:  אני רוצה להבין וחבר הכנסת אלקין שאל פה שאלה שאני חושב שהיא ראויה

יוסף טייב:  התוספת שאתה מציג לנו עכשיו, זו תוספת שהושגה בתקציב 2022 או שזו תוספת שאנחנו מוסיפים עכשיו בתקציב 2024-2023? אני מדבר כרגע על קרן המלגות

יניב כהן שבתאי: כן, אגיד ונעם אולי תשלים

יניב כהן שבתאי:  תקציב ההשכלה הגבוהה הוא תקציב שנבנה בשנים אקדמיות ותקציב המדינה זה בשנים קלנדריות, לפעמים החפיפה ביניהם היא לא מוחלטת

יניב כהן שבתאי:  התוספת לקרן הסיוע לסטודנטים במסגרת התוכנית הרב-שנתית היא בתשפ"ג שהיא השנה הראשונה

זאב אלקין: מתי הוחלט על זה? מתי הוקצה הכסף?     

יניב כהן שבתאי: במסגרת הדיונים לתוכנית הרב-שנתית

זאב אלקין: שזה?     

נעם דן: הדיונים היו ביוני 2022

זאב אלקין: אדוני היושב-ראש, קיבלת - - -      

נעם דן: אבל זה לא תוקצב ביוני 2022, חבר הכנסת

זאב אלקין: זה תוקצב לתשפ"ג שהתחילה בשנת 2022

נעם דן: זה לא מאושר כל עוד התקציב ב-2023 לא מאושר

זאב אלקין: כל התקציב שלכם לא מאושר, זה ברור

נעם דן: כל תקציב התר"ש לא מאושר

זאב אלקין: ברור

נעם דן: יכול להיות שזה הוחלט במסגרת התןכנית הרב-שנתית, אבל כל התוכנית הרב-שנתית היא בכפוף לאישור תקציב המדינה

זאב אלקין: ברור, אבל המשאבים לזה הוקצו בתקציב 2022 לא בתקציב - - -     

נעם דן: אני לא חושבת, אני יכולה לעשות בדיקה ולחזור

נעם דן:  אני רוצה להגיד משהו על קרן המלגות, קרן הסיוע, קרן חשובה

נעם דן:  מעבר לכל מה שיניב ציין על הסבסוד המשמעותי של תואר במדינת ישראל שהוא משמעותי בכל קנה מידה, בכל השוואה בין-לאומית, לכל מדינה

נעם דן:  הוא נתן פה דוגמאות על רפואה ועוד תוכניות שמתוקצבות בצורה משמעותית

נעם דן:  אחוז האנשים שלומדים במוסדות השכלה גבוהה, שיש להם תארים, הוא גבוה מאוד במדינת ישראל, אתה בטח יודע כי היית השר להשכלה גבוהה

זאב אלקין: בוודאי

נעם דן: זה גבוה בזכות הסבסוד הזה

נעם דן:  בנוסף לסבסוד הזה יש עוד כלים תומכים שמיועדים לאוכלוסייה שמגיעה ממצב סוציו-אקונומי קשה

נעם דן:  אחד מהכלים האלה זה קרן המלגות, קרן הסיוע, שבאמת מוכוונת קריטריונים של סוציו

נעם דן:  הצענו במסגרת התקציב של 2023 ו-2024 להגדיל את הקרן הזאת בצורה משמעותית של 80 מיליון שקלים, אני מזכירה שהתקציב הוא 120 מיליון שקלים

נעם דן:  ההצעה הזאת הייתה דרך איחוד בין קרן פריפריה של משרד הביטחון שנותנת מלגות לא על בסיס קריטריון סוציו אלא על בסיס מיקום גיאוגרפי של הסטודנט או של המכללה בה הוא בוחר ללמוד

נעם דן:  שימו לב: המכללה בה הוא בוחר ללמוד, לא האוניברסיטה

זאב אלקין: מן הסתם היא מיועדת למי ששירת, נכון?     

נעם דן: אני רק אסיים

נעם דן:  כלומר אם יש סטודנט שגר ביישוב בפריפריה, לצורך העניין כפר ורדים שלא סובל כל-כך ממדד סוציו-אקונומי נמוך, הוא מקבל את המלגה לא משנה איפה הוא לומד

נעם דן:  בנוסף, אם יש סטודנט שרוצה ללמוד במכללה בפריפריה, גם אם הוא במצב סוציו-אקונומי מעולה ולצורך העניין גר ברמת השרון, הוא גם מקבל את המלגה רק כי הוא לומד במכללה בפריפריה

נעם דן:  אגב אם הוא רוצה ללמוד באוניברסיטה בפריפריה, למשל בבן-גוריון, הוא לא מקבל את המלגה

נעם דן:  יוצאת דופן רק אילת, סליחה

זאב אלקין: לא הבנתי, קרן המלגות של משרד הביטחון נועדה הרי למי ששירתו

נעם דן: למי ששירתו, נכון

זאב אלקין: ובקרן המלגות של ות"ת שאת מדברת עליה, אין בכלל את האירוע הזה

זאב אלקין:  הוא לא קשור למי ששירת או לא, איך אפשר לאחד?     

נעם דן: הייתה הצעה לשנות את הקריטריון הגיאוגרפי שדיברתי עליו לקריטריון סוציו, וכך להגדיל משמעותית את המלגות לסטודנטים שהם באמת על בסיס סוציו

זאב אלקין: אבל זה לא לאחד את שתי הקרנות, זה לשנות את הכללים של הקרן של משרד הביטחון

נעם דן: בנוסף לשינוי הכללים הוצע להוסיף לכך 15 מיליון שקלים, תוספתי במסגרת תקציב המדינה

רוזה אזהרי: נעם, אני לא מאמינה, אני מתפלאת על זה

יוסף טייב: התוספתי, מה הוא ייתן? ייתן מענה למי?     

נעם דן: לסטודנטים נזקקים

יוסף טייב: ומי ששירת?     

נעם דן: זה לא רק למי ששירת

נעם דן:  ה-15 מיליון זה ל - -  

זאב אלקין: קרן המלגות היא לכולם

יוסף טייב: למה את צריכה לגעת בזה? תשאירי את זה כמו שזה במשרד הביטחון, תתני את 15 המיליון התוספתיים האלה ותקבעי שם מה שאת רוצה

יוסף טייב:  למה צריך להחליף? למה את צריכה לשנות?     

נעם דן: הקריטריון של השירות לא משתנה

נעם דן:  אם אתה חייל אתה עדיין בקרן הפריפריה, אבל עכשיו מעבר לזה שאתה חייל הקריטריון הוא גם סוציו-אקונומי, זה השינוי

זאב אלקין: שעשיתם

יוסף טייב: לא, שרצו לעשות

נעם דן: לא עשינו, זה לא עבר

נעם דן:  זה לא עבר בגלל התנגדות המכללות, יושבת פה יו"ר ור"מ והיא כבר הביעה את ההתנגדות הזאת

רוזה אזהרי: נכון, וראשי רשויות בפריפריה ש - - -     

נעם דן: על אף תמיכת הסטודנטים

יוסף טייב: רוזה, אני אתן לך להגיב

יוסף טייב:  רגע, אני רוצה להבין

יוסף טייב:  15 המיליון התוספתיים האלה, תעזבי את הסיפור של משרד הביטחון נעם, אני מבין שהיה אירוע, רציתם לשנות

יוסף טייב:  מה זה היה נותן? מענה הרבה יותר רחב? למי ששירת?      

זאב אלקין: לא, לא

נעם דן: והם נזקקים

יוסף טייב: צריך להפריד

יוסף טייב:  יש קרן המלגות של ות"ת ויש סיפור של משרד הביטחון

יוסף טייב:  הצלחת לבלבל פה את כולם

זאב אלקין: לא, אותי עוד לא

יוסף טייב: לא, במשרד הביטחון ניסתם להביא קריטריון יותר רחב, לא הלך

זאב אלקין: לא, להפך, זה לא יותר רחב, יותר מצמצם

זאב אלקין:  הם רצו לייעד את הכספים של הקרן של משרד הביטחון לסטודנטים נזקקים

יוסף טייב: שיהיה דווקא לסטודנטים נזקקים, כן

נעם דן: נכון, אבל זה לאו דווקא מצמצם

נעם דן:  כי לצורך העניין יש סטודנט נזקק אבל הוא לא גר בפריפריה, הוא גר למשל בחולון או בלוד, והוא לא מקבל מלגה

יוסף טייב: כן, הבנו את זה

סימון דוידסון: אלא אם כן הוא הולך למכללה - - -     

נעם דן: אלא אם הוא לומד במכללה בפריפריה ואתה מסליל אותו למכללה בפריפריה ולאו דווקא לאוניברסיטה, שזו גם שאלה

רוזה אזהרי: או  שהוא עומד בקריטריונים של הקרן הכללית

יוסף טייב: יפה מאוד, לשם אני מגיע עכשיו

זאב אלקין: אגב, על הדרך הסברת למה מכללות בפריפריה התנגדו, אפשר להבין את זה

נעם דן: בדיוק

יוסף טייב: כן

יוסף טייב:  15 המיליון התוספתיים האלה בות"ת, מה הקריטריון שלהם?     

יניב כהן שבתאי: נראה לי שיש פה איזשהו בלבול

יוסף טייב: בקרן הכללית, עזוב את משרד הביטחון, עברנו

יניב כהן שבתאי: 	בקרן הכללית הם על פי תבחינים סוציו-אקונומיים בלבד, יש שם איזה פרמטר ששירות צבאי נותן ניקוד אבל זה לא תנאי סף

יוסף טייב: דיפרנציאלי?     

יניב כהן שבתאי: לא קשור לאוכלוסיות, לא קשור לתחום לימודים, זה מבוסס בעיקר על תבחינים סוציו-אקונומיים

יוסף טייב: אוקיי, זו הייתה השאלה שלי

יוסף טייב:  בעצם ניסיתם להשוות את משרד הביטחון למה שקורה בכללי

נעם דן: בדיוק, לייעל את הקרן של משרד הביטחון

יוסף טייב: הבנו

יוסף טייב:  רוזה, את רוצה להתייחס?      

רוזה אזהרי: כן

רוזה אזהרי:  אני פשוט מופתעת שהנושא הזה עולה שוב, כי זה הרבה מעבר לנימוקים הפשטניים שהוצגו פה על ידי נעם

רוזה אזהרי:  היה על זה דיון רחב עם ראשי רשויות שמבינים את התרומה של המכללות לפריפריה, עם כל הנושא של חיילים משוחררים שעלה פה והוא משמעותי ואני חייבת לציין שחשוב לנו מאוד

רוזה אזהרי:  להעלות את זה כאן בתור: יש לנו עוד מקור לתת מלגות, זה לא נכון כי זה מעוות את התמונה לחלוטין

יוסף טייב: בסדר, היא הביעה את דעתה כמשרד האוצר

יוסף טייב:  הבעת את דעתך עכשיו כיושבת ראש ור"מ

רוזה אזהרי: אני גם רוצה למחות על השימוש ב: "להסליל את הסטודנטים למכללות"

רוזה אזהרי:  אפשר לחשוב שזה כל-כך שלילי

נעם דן: למה לא לפתוח את האופציות גם לאוניברסיטאות? למה לתת מלגה רק למי שלומד במכללה? 

רוזה אזהרי: לא, אני פשוט חושבת שהמילה להסליל, יש לה איזשהן קונוטציות שליליות ואני לא הייתי שמחה על השימוש בה

יוסף טייב: גם משרד האוצר וגם ות"ת, הגיעו אלי פניות מסטודנטים וגם מגורמים נוספים

יוסף טייב:  ארבע נקודות עיקריות שהייתי רוצה לקבל עליהן איזשהו מענה: קורסי אנגלית, קרן המלגות – נגענו בזה וזה בסדר, נקודות הזיכוי ומעונות הסטודנטים

יוסף טייב:  האם בארבע הנקודות האלה שהזכרתי יש תוספת בתקציב 2023 ו-2024?     

שי שידלוב: חבר הכנסת טייב, אשמח גם להתייחס

יוסף טייב: שי, תכף אתן לך

יוסף טייב:  נעם או יניב

יניב כהן שבתאי: לגבי קורסי אנגלית אני מחלק את זה לשניים

יניב כהן שבתאי:  יש תקצוב של המוסדות לשיפור מיומנויות האנגלית של הסטודנט, בכל ההקשר הרחב של זה, לזה יש מענה מתקציב ות"ת

יניב כהן שבתאי:  לגבי התשלום הנוסף של קורסי האנגלית, הבסיס של זה הוא דוח מלץ שנקבע עוד בשנות ה-90

יניב כהן שבתאי:  עד רמה מסוימת קורסי האנגלית לא נחשבים חלק מהתואר

יניב כהן שבתאי:  קורס למתקדמים נחשב חלק מהתואר ולכן נמצא בתוך שכר הלימוד

יניב כהן שבתאי:  כל מה שמתחת לקורס אנגלית זו רמה בסיסית שהסטודנט היה צריך לבוא איתה לפני שהוא רוכש תואר, לכן ברגע שהוא עושה את זה במסגרת התואר, יש תוספת תשלום

יניב כהן שבתאי:  כפי שאמרתי, זה לא סתם בדוח מלץ, זה לא משהו שות"ת קובעת זה חלק משכר הלימוד

יניב כהן שבתאי:  זו ועדה חיצונית שקובעת את שכר הלימוד

יניב כהן שבתאי:  זה נקרא תשלומים נלווים לשכר הלימוד

יניב כהן שבתאי:  לא כל קורסי האנגלית גוזרים עלויות נוספות, אלא רק מי שלוקח את הקורס מתחת לקורס המתקדם

יניב כהן שבתאי:  כמו שאמרתי, זה כבר משהו שקיים משנות ה-90

יניב כהן שבתאי:      לגבי נקודות זיכוי אשמח להבהרה במה מדובר, אולי בסוף

יניב כהן שבתאי:  אתייחס למעונות: לפני מספר חודשים בשיתוף פעולה יחד עם התאחדות הסטודנטים ומשרד האוצר הופץ קול קורא למעונות

יניב כהן שבתאי:  זה כבר קול קורא רביעי שהופץ בתחום מאז 2010

יניב כהן שבתאי:  עד שנת 2010 המדינה כלל לא תמכה במעונות אלא זה היה רק באחריות המוסדות לגייס תרומות וכן הלאה

יניב כהן שבתאי:  אגיד את זה בצורה הכי ברורה: הצורך במעונות, גם מצד הסטודנטים, עולה בהרבה על ההיצע

יניב כהן שבתאי:  חלק מהחסמים הם כספיים, חלק הם חסמים רגולטוריים של שיוך קרקעות וכן הלאה

משה טור פז: זה גם משפיע על מחירי הדיור כמובן, בסוף זה גם דירות

יניב כהן שבתאי: נכון, יש פה גם ראייה לאומית של ההשפעה של מחירי הדיור

יניב כהן שבתאי:  לדעתי, זה אחד הדברים המשמעותיים שכדאי שנקדם וקידמנו, כמו שאמרתי, כי לפני מספר חודשים יצא הקול קורא הרביעי

יניב כהן שבתאי:  ואני בטוח שבשיתוף פעולה נוסף בין התאחדות הסטודנטים למשרד האוצר נמצא את המקורות הנוספים לקול קורא נוסף

יניב כהן שבתאי:  זה כמובן דורש goodwiil  מכל הצדדים

יניב כהן שבתאי:      לגבי נקודות זיכוי במס, זה עולמות האוצר

יוסף טייב: כן, נעה, רוצה להתייחס?     

סימון דוידסון: על מה אתה מדבר? על מעונות היום?     

נעם דן:  לעניין נקודות הזיכוי, לפי סעיף 40ג ו-40ד לפקודת מס הכנסה, עבור תושב ישראל שלמד תואר אקדמי יש נקודת זיכוי ומספר השנים כמספר שנות לימוד התואר

נעם דן:  בהוראת שעה שחוקקה כבר בשנת 2014  נקבע כי נקודת הזיכוי תינתן רק במשך שנה אחת לאחר סיום התואר

נעם דן:  הוראת השעה הזו הוארכה שוב ושוב והיא פגה השנה

נעם דן:  כלומר כבר שמונה שנים שההטבה הזאת ניתנת רק לשנה אחת

נעם דן:       נקודת זיכוי למי שמסיים תואר היא הטבה רגרסיבית במהותה

נעם דן:  היא ניתנת באופן אחיד, לא משנה מה המצב הסוציו-אקונומי של הסטודנט, גם למי שנמנה עם שכבת מקבלי השכר הגבוה

נעם דן:  האפקטיביות שלה מוגבלת כי היא מוענקת בתום הלימודים ואחרי שהסטודנט כבר עובד

נעם דן:  כלומר היא לא משפיעה על המצב הכלכלי של הסטודנט בזמן הלימודים כאשר הצרכים שלו משמעותיים יותר, המדינה באה ומספקת כלים של סבסוד תואר, ובמקרה ויש סטודנטים נזקקים היא גם נותנת מלגות כמו שציינו

נעם דן:       לעניין הדברים הנוספים שעלו פה, אנגלית ומעונות

נעם דן:  ככלל, ארגון יציג עם משרדי הממשלה אשר מייצגים את טובתו

נעם דן:  אם אנחנו מדברים על רופאים ועל משרד הבריאות, על מלונאים ומשרד התיירות, חקלאים ומשרד החקלאות וכיוצא בזה

נעם דן:  גם פה, במקרה של הסטודנטים, ות"ת מייצגת את האינטרסים שלהם בצורה טובה מאוד והתר"ש הזו, כמו שיניב תיאר, סיפקה הרבה  כלים שמיתרגמים לתועלת ישירה עבור הסטודנט: זה המכסות – שזה אומר סבסוד ישיר, שזה תמריץ לשיפור לימודי האנגלית

נעם דן:  עבור המוסדות יש תוכנית מתוקצבת של בין-לאומיות;  כמו שאמרתי, חיזוק הקשרים של האקדמיה עם התעשייה כדי לשפר את המיומנויות של הסטודנטים ואת הכניסה שלהם לשוק העבודה; וכמובן תוכנית הנגשות – דיברתי עליה בהרחבה, זה בעיניי אחד הדברים הכי חשובים כי זה באמת ממוקד בסטודנטים שמיוצגים בחסר, שהמצב הכלכלי שלהם קשה  וכולי; ושדרוג כל תשתיות ההוראה - בינוי ועוד

נעם דן:      התר"ש הזאת, כל מה שאמרתי עכשיו, הם בהתכתבות עם שיח שהיה מול הסטודנטים

נעם דן:  כמובן עולות פה עוד דרישות, מעבר למה שהיה בתר"ש

נעם דן:  אפשר כמובן לבוא ולדבר על זה, קצת מוזר לי שזה עולה פה בדיון

יוסף טייב: בכוונה כי אנחנו מדברים בכל זאת על תקציב ההשכלה הגבוהה

יוסף טייב:  מן הראוי היה להעלות גם את זה, אני לא אומר שפה נפתור את הנושא

סימון דוידסון: יוסי, היה פה דיון אתמול בנושא של מעונות יום והבנו שהסטודנטים, אלה שנשואים ויש להם ילדים קטנים, לא מקבלים את ההטבה של כ-900 שקלים סבסוד למעונות יום

סימון דוידסון:  יש דיון בנושא הזה? אתם יודעים מה קורה עם זה?     

נעם דן: אנחנו נברר את זה

יוסף טייב: אני גם מחכה לתשובות

נעם דן: מתי זה היה?     

סימון דוידסון: אתמול היה דיון בנושא הזה

נעם דן: עם מי?     

סימון דוידסון: משרד החינוך

יוסף טייב: מהאוניברסיטה העברית, ישי מנחם פרנקל, בבקשה

ישי מנחם פרנקל: אני מדבר פה בשם ועד ראשי האוניברסיטאות, ור"ה

ישי מנחם פרנקל:  תודה ליושב ראש פה, חבר הכנסת טייב

ישי מנחם פרנקל:  אני רוצה להמשיך את דברי קודמיי בשתי נקודות בלבד

ישי מנחם פרנקל:  הראשונה, ושמענו גם מנועם וגם מיניב, נושא העמקת ההשקעה במחקר – בחוקרים ובתשתיות

ישי מנחם פרנקל:  לדעתי, נעשה הרבה מאוד: משרד האוצר נרתם, ות"ת נרתמת, אבל צריך לומר ביושר: זה לא מספיק

ישי מנחם פרנקל:  כשמסתכלים בנתוני ה-OECD, ההשקעה במחקר באוניברסיטאות בהשוואה למדינות ההשוואה - - -     

סימון דוידסון: האם זה נכון שבמדינת ישראל 90% זה תרומות ורק 10% זה המדינה?     

ישי מנחם פרנקל: לא, לא, זה לא נכון

סימון דוידסון: מה היחס בין תרומות למדינה?     

ישי מנחם פרנקל: בהשקעה במחקר באקדמיה הרוב הגדול הוא מדינת ישראל, כ-85%-80%

ישי מנחם פרנקל:  בהשוואה למדינות הדומות לנו –שוויץ, דנמרק – מדינות מתקדמות בגודל בינוני, האחוז מהתל"ג שהולך לאוניברסיטאות בכלל, למחקר, למערכת ההשכלה הגבוהה, הולך ופוחת עם השנים

ישי מנחם פרנקל:  אם נפתח את העיתון היום נלמד על בינה מלאכותית, על חישוב קוונטי, על תחליפי חלבון

ישי מנחם פרנקל:  חברים, אנחנו לא עושים מספיק

ישי מנחם פרנקל:  נעשה הרבה, זה לא מספיק בתחרות

ישי מנחם פרנקל:  אני יושב עם עמיתיי בדנמרק, בשוויץ ובהולנד, אנחנו מתחילים להשתרך מאחור

ישי מנחם פרנקל:  זה לא טוב וצריך לעשות יותר

ישי מנחם פרנקל:  זו הנקודה הראשונה

ישי מנחם פרנקל:       הנקודה השנייה, ואני רוצה לדבר פה קצת על ההוראה

ישי מנחם פרנקל:  זהו יום חגם של הסטודנטים ותפקידנו לעבוד בשבילם, בשביל זה אנחנו פה

ישי מנחם פרנקל:  יש קטר למשק הזה, תעשיית ההייטק

ישי מנחם פרנקל:  קצת משתעלת, אני באתי מהתעשייה הזאת חבר'ה, זה עולה ויורד ולא צריך להיבהל

ישי מנחם פרנקל:  זו התעשייה שמחזיקה את המדינה שלנו

ישי מנחם פרנקל:  לקטר הזה יש נהג, לקטרים האלה יש נהגים – אלה המוסדות להשכלה גבוהה, זה המכללות והאוניברסיטאות

ישי מנחם פרנקל:  אגב מי שמסתכל, ב- SNPI-Start-Up Nationהוציאו סקר לאחרונה – יש כל מיני סטיגמות שלא צריך השכלה גבוהה, זה שטויות – מעל 90% מהאנשים בתעשיית ההייטק, ומחר זה גם ב-foodtech, הם בעלי השכלה גבוהה במדינת ישראל

ישי מנחם פרנקל:  אנחנו נהגי הקטרים האלה חברים, צריך להשקיע בנהגי הקטרים

ישי מנחם פרנקל:  משקיעים – אבל כאמור, לא מספיק

ישי מנחם פרנקל:  והבקשה מחברי הכנסת

ישי מנחם פרנקל:  יש פה אנשים שעשו אבל אנחנו מתחילים להשתרך מאחור, צריך לעשות יותר

ישי מנחם פרנקל:  תודה רבה

משה טור פז: תודה

יוסף טייב: תודה רבה

יוסף טייב:  חבר הכנסת יוסף עטאונה, בבקשה

יוסף עטאונה: תודה רבה, כבוד היושב-ראש, ביום החשוב הזה שאנחנו מציינים את הסטודנטים, רציתי להתייחס בעיקר לסטודנטים הערבים בתוך האוניברסיטאות

יוסף עטאונה:  מהנתון שעלה וגם ידוע לנו, 18% מהסטודנטים במוסדות להשכלה גבוהה הם סטודנטים ערבים

יוסף עטאונה:  זה עדיין פחות מהאחוז שלנו באוכלוסייה הכללית

יוסף עטאונה:  נציג הות"ת דיבר על האתגרים של ההשכלה הגבוהה לשנים הבאות ולסטודנטים, וחסרה לי עד עכשיו התייחסות ספציפית לסטודנטים הערבים, איך אנחנו יכולים להעלות את האחוז שלהם באקדמיה? אני חושב שכמיעוט לאומי בתוך המדינה, נושא החינוך ונושא ההשכלה קריטי, משמעותי ומכריע מאוד בקיום שלנו

יוסף עטאונה:  לכן למרות כל האתגרים הקיימים, 18% זה מבורך אבל זה לא מספיק

יוסף עטאונה:  יש דרישה, מודעות והכרה בתוך החברה הערבית לגבי ההשכלה

יוסף עטאונה:       אחד האתגרים הגדולים הוא שבנוסף ל-18% שלומדים במוסדות להשכלה גבוהה בתוך הארץ, אלפי סטודנטים נמצאים במוסדות להשכלה גבוהה בגדה המערבית, בירדן ובחוץ לארץ

יוסף עטאונה:  השאלה שנשאלת היא למל"ג, לות"ת, איך אנחנו יכולים לאפשר לעוד סטודנטים ערבים להיות חלק ממוסדות ההשכלה הגבוהה? יש הרבה חסמים בדרך ולחלק מהם לא צריך כסף

יוסף עטאונה:       אתייחס לאחד החסמים, נושא הגיל

יוסף עטאונה:  אני מדבר על נושא חשוב, קריטי ומכריע, בעיקר להרבה סטודנטיות בחברה הערבית

יוסף עטאונה:  מסיימים כיתה י"ב בגיל 18, יש תעודת זכאות לבגרות, ויכולים להיכנס לפי תנאי הסף לאוניברסיטה

יוסף עטאונה:  יש הרבה מוסדות השכלה גבוהה שמתנים את גיל הקבלה ב-20

יוסף עטאונה:  זו פגיעה מפורשת בסטודנטים ערבים שרוצים להצטרף

יוסף עטאונה:  עד היום יש חלק מהמוסדות שמתנים את גיל 20 בבית הספר לעבודה סוציאלית

יוסף עטאונה:  אני רוצה תשובה על זה כי הסטודנטים האלה הולכים לגדה המערבית, הולכים לירדן, לומדים עבודה סוציאלית ואחרי שהם חוזרים, הם רוצים להשתלב ולא משתלבים

יוסף עטאונה:  זה לוקח הרבה שנים

יוסף עטאונה:  לכן חשוב מאוד שנקבל את התשובה לגבי תנאי הגיל

יוסף עטאונה:  זה לא צודק, לא שוויוני ופוגע באוכלוסייה מסוימת, כי יודעים שהאוכלוסייה הערבית לא משרתת בצבא, ולכן להתנות את זה מעל גיל 20 זו פגיעה ישירה שמונעת בעיקר מהרבה סטודנטיות ללכת למוסדות להשכלה גבוהה

יוסף עטאונה:      הנושא השני שכבר עלה, נושא האנגלית

יוסף עטאונה:  לפי דעתי גם לגבי הסטודנטים הערבים, זה קריטי ומשמעותי וגם מבחינת התשלום עצמו

יוסף עטאונה:  אמרת שאתם מצפים שסטודנטים יגיעו עם רמה מסוימת באנגלית

יוסף עטאונה:  אני רוצה להוסיף לגבי הסטודנטים הערבים, זה להגיע גם עם רמה מסוימת בעברית

יוסף עטאונה:  ואנחנו בבעיה כפולה: א', כי לגבי האנגלית, מי אחראי על מערכת החינוך? משרד החינוך צריך להביא את התלמידים שלו והסטודנטים האלה, לרמה שיוכלו להשתלב

יוסף עטאונה:  לגבי הסטודנטים הערבים יש עוד מכשול כלכלי, מבחן יע"ל – ידיעת העברית

יוסף עטאונה:  הרבה מוסדות להשכלה גבוהה מתנים קבלה בבחינת סף בידיעת העברית, יע"ל

יוסף עטאונה:  זה מותנה גם בתשלום נוסף לפסיכומטרי ובקורסי הכנה

יוסף עטאונה:  לדעתי אין הצדקה

יוסף טייב: הבעיה הזו קיימת גם אצל העולים

יוסף עטאונה: אין הצדקה, גם העולים

יוסף עטאונה:  אבל זה 20% מהאוכלוסייה שמראש אתה מבקש גם פסיכומטרי וגם עברית

יוסף עטאונה:  עוד פעם, זה כישלון של המערכת שהוא מסיים י"ב ולא יודע עברית

יוסף עטאונה:  זה כישלון של המערכת, על הכישלון הזה הוא צריך לשלם? אני חושב שיש מקום ואני מבקש, גם דיברתי איתך כבוד היושב-ראש, צריך פטור גם על הנושא של יע"ל, לפחות מבחינת תשלום וקורסי הכנה כי זה יכול לעזור רבות לסטודנטים

יוסף עטאונה:  תודה רבה

יוסף טייב: תודה רבה

משה טור פז: אדוני היושב-ראש, חשוב שנשמע גם את הסטודנטים

יוסף טייב: כן, כן, תכף

משה טור פז: הם המוקד פה

יוסף עטאונה: ברשותך, עוד הערה

יוסף טייב: יוסף, רק אנחנו - - - 

יוסף עטאונה: חצי דקה

יוסף עטאונה:  אם לא רוצים לעזור בקטע של העברית ולפתור לסטודנטים האלה את הבעיה, ניתן לאפשר להם ללמוד בשפה שלהם

יניב כהן שבתאי: אשמח להתייחס בשם מל"ג ות"ת

יוסף טייב: כן, בבקשה, יניב

יניב כהן שבתאי: אשתדל להתייחס בקצרה

יניב כהן שבתאי:  קודם כול, כפי שציין אדוני חבר הכנסת, יש היום 18% סטודנטים ערבים במערכת ההשכלה הגבוהה

יניב כהן שבתאי:  צריך לזכור שזו מגמה שגדלה מסדר גודל של 13% בעשור האחרון, גם ביחס לסך מספר הסטודנטים שגדל

יניב כהן שבתאי:  לא נמצאים במצב סטטי, חשוב להבין שאנחנו במגמת גידול

יניב כהן שבתאי:  יש חסמים מגוונים ומרובים, גם בחברה הערבית וגם בחברות אחרות, להנגשה להשכלה גבוהה

יניב כהן שבתאי:  בין היתר: חסמים שפתיים, חסמים כלכליים, חסמים תרבותיים

יניב כהן שבתאי:  יש לנו תוכניות, הגידול הזה שציינתי קודם לא קרה במקרה, יש תוכניות ויש ועדת היגוי פעילה שיש שם גם חברי סגל ואנשי ציבור ערבים שמעלים את הצרכים והחסמים מהשטח

יניב כהן שבתאי:  אנחנו משתדלים לתת להם - - -     

יוסף עטאונה: אני מצפה שתתמקד בגיל 18 כתנאי קבלה ויע"ל

יניב כהן שבתאי: גיל 18 כתנאי קבלה, לפי מה שיש פה, אני לא מכיר

יניב כהן שבתאי:  אולי מנכ"ל האוניברסיטה העברית ומנכ"ל ור"ה מכירים משהו כזה

יניב כהן שבתאי:  בכל אופן, זו לא הנחיה שבאה ממל"ג

יניב כהן שבתאי:  אגב הנטייה של סטודנטים ערבים ללמוד בחו"ל זה לא רק בגלל שאין להם מקום בארץ, יש הרבה עניינים של תנאי קבלה, לפעמים מעדיפים לא לעבור תנאי קבלה

יניב כהן שבתאי:  אבל אנחנו עובדים על זה ומגדילים את אחוז הסטודנטים יוצאי החברה הערבית באקדמיה הישראלית

יניב כהן שבתאי:      כפי שציינת ויש פה בעיה משמעותית, במגזר הערבי כמו במגזר החרדי, אנחנו מקבלים את התוצרים של מערכת החינוך

יניב כהן שבתאי:  קשה מאוד לגשר בשנה על אי-ידיעת עברית ואי-ידיעת אנגלית, אנחנו עושים את זה, יש מכינות שיש בהן נדבך שפתי גדול, אשכול שפתי גדול

משה טור פז: הוא צודק, היום פורסם שיש גם ירידה חדה במיומנויות הקריאה של תלמידי ישראל לעומת ה-OECD ובכלל

משה טור פז:  כלומר מה שהאוניברסיטה מקבלת זה פחות ממה שהיא קיבלה לפני עשר שנים, נכון?     

יניב כהן שבתאי: יש תמיכה גם במהלך התואר, כל סטודנט אנחנו מתקצבים בעשרות אלפי שקלים למעטפת מעבר להוראה

יניב כהן שבתאי:  דיברנו הרבה על קרן הסיוע אבל גם בתוך ההקצבות של האוכלוסיות המיוחדות יש תמיכות כלכליות, כמו תמיכה בשכר לימוד, לחלק מהאוכלוסיות יש גם פטור מתשלום מבחני יע"ל

יניב כהן שבתאי:  יש הרבה מכנה משותף בחסמים בתוך החברה הערבית, יש גם הרבה חסמים שהם שונים: חסמים של בדואים מהדרום שונים מחסמים של החברה הערבית הכללית, ששונים מהחסמים של מזרח ירושלים

יניב כהן שבתאי:  אנחנו מנסים לבנות תוכנית – זה לא תמיד פשוט ולא תמיד עובד – בהתאם לחסמים הרלוונטיים

יניב כהן שבתאי:      כפי שציינתי קודם רק במשפט, אנחנו חושבים שבתוכנית הרב-שנתית הנוכחית זו לא רק הגדלה של כמויות, זו הגדלה בדגש על הנגשה איכותית שבסופו של דבר גם תשפר את המעמד של הסטודנט בשוק התעסוקה

יניב כהן שבתאי:  אתן את הדוגמה שאני חושב שרבים פה מכירים: להנגיש עוד סטודנט או סטודנטית ערביה ללימודי הוראה שאחריהם לוקח להם שלוש או ארבע שנים להשתבץ? אנחנו חושבים שהכסף צריך להיות גם לכוון, לשנות התנהגות למקצועות שיעזרו להם יותר, לא רק לשם זה שיהיו אקדמאים ויצאו עם תואר

יניב כהן שבתאי:  יש לנו במסגרת התוכנית הרב-שנתית הנוכחית גם תוספת על המשאבים הקיימים, להמשיך ולבנות ולשכלל את התוכניות הקיימות בהקשר הזה

יוסף טייב: תודה רבה

ישי מנחם פרנקל: ברשותכם, חבר הכנסת טייב

יוסף טייב: כן

ישי מנחם פרנקל: רק בהמשך לשאלה שנשאלה

ישי מנחם פרנקל:  התכתבתי פה עם דיקן עבודה סוציאלית באוניברסיטה העברית, עם פרופסור מונא חורי, בזמן אמת

ישי מנחם פרנקל:  אין מגבלת כניסה עד גיל 18, חבר הכנסת עטאונה, יש מגבלה לרישום בפנקס העובדים הסוציאליים

ישי מנחם פרנקל:  זה איגוד מקצועי, יש מגבלת רישום לשנת לידה: לפני 2005, זה רישום לעובדים סוציאליים

ישי מנחם פרנקל:  לא קיימת מגבלה לכניסה ללימודים, לא באוניברסיטאות ולא במכללות

ישי מנחם פרנקל:      רק עוד הערה אחת

ישי מנחם פרנקל:  הזינוק באחוז ההשתתפות של סטודנטים ערבים במערכת ההשכלה הגבוהה, למיטב ידיעתי חסר תקדים, בכל ארצות העולם

ישי מנחם פרנקל:  יש פה מיעוט שהשתלב בצורה מדהימה, הרבה בזכותו של המיעוט והרבה בזכות מה שהמערכת נותנת

ישי מנחם פרנקל:  המספרים האלה גדלים

ישי מנחם פרנקל:  אני יכול לומר שבאוניברסיטה העברית האוכלוסייה המזרח ירושלמית, דיבר חבר הכנסת טור פז, יש שם אתגרים נוספים

ישי מנחם פרנקל:  יש לנו מדי שנה מכינה של מעל 500 סטודנטים, מנסים לעשות מה שרק ניתן ורואים תוצאות יפות מאוד

יוסף טייב: תודה רבה

נעם דן: יו"ר הוועדה, אני גם אשמח להתייחס לזה

יוסף טייב: כן, רק בקצרה

תום פנחסי: לא נגיע לסטודנטים בסוף

יוסף טייב: תום תכף מדבר

יוסף טייב:  כן, בבקשה

נעם דן: אגיד בקצרה

נעם דן:  כמו שצוין פה זה נכון, הפערים באמת מתחילים כבר במערכת החינוך היסודית והעל-יסודית

נעם דן:  אפשר היום להגיד שמערכת ההשכלה הגבוהה מגשרת על הפערים האלה באיזשהו מובן

נעם דן:  אחד הדברים שאתה דיברת עליהם זו העברית, שמנו לנו את זה כדגל בתוכנית הרב-שנתית הבאה ומתקצבים מכינות לעברית

נעם דן:  המנכ"ל דיבר פה על אחת המכינות של האוניברסיטה העברית אבל לא רק זו, מגיעים פה גם לעזריאלי ולהדסה ולעוד מוסדות, במטרה להגדיל את מספר הסטודנטים

נעם דן:  אנחנו מספקים במוסדות גם מעטפת כדי לצמצמם נשירה: שיעורי עזר, תגבורים, תמיכה אקדמית, סבסוד נסיעות והסרת החסם השפתי, כמו שיניב ציין

יוסף טייב: זה למגזר הערבי או גם לעולים?     

יניב כהן שבתאי: נרחיב את זה בתוכנית הרב-שנתית הנוכחית גם - - -     

יוסף טייב: גם לעולים?     

יניב כהן שבתאי: למי שיש לו קשיים שפתיים

יוסף טייב: ולא משנה מאיפה

יוסף טייב:  זאת אומרת: מגזר חרדי, ערבי, עולים?     

יוסף עטאונה: בינתיים מה עושים עם יע"ל?     

נעם דן: לא, יש גם את המלגות, חבר הכנסת

נעם דן:  גם את מלגות אירתקא, יש את תוכנית רואד שזה איזשהו רכז - - -     

יוסף טייב: נעם, אבל לא ענית לי לשאלה

יוסף טייב:  זה כולל גם את העולים?     

נעם דן: הוא אמר שזה יורחב בתוכנית הזאת

יניב כהן שבתאי: זה לא היה עד היום, זה יהיה בתוכנית

יוסף טייב: תודה רבה

נעם דן: התשובה היא כן

יוסף טייב: תודה רבה

יוסף טייב:  תום פנחסי, בבקשה

תום פנחסי: שלום, אני מטעם מחאת הסטודנטים

תום פנחסי:  תכננתי לדבר על יוקר המחיה אבל זה לא הנושא הכי חשוב על סדר-היום

תום פנחסי:  אם ניקח סטודנטים למשפטים כדוגמה, הם נדרשים לאזור ה-70 שעות עבודה ולימודים כדי לשרוד את התואר ואת החודש

תום פנחסי:  נכון שאנחנו מדורגים בשליש התחתון של מדינות ה-OECD מבחינת השקעה לאומית בהשכלה גבוהה ובסטודנטים אבל בסך הכול, ואמרו את זה פה, האקדמיה היא עדיין משהו להתפאר בו במדינה

תום פנחסי:  ייצוג הנשים באקדמיה שהולך וגדל וייצוג המיעוטים שהעלו כאן והוא גם הולך וגדל לאורך זמן, הם משהו מעורר התפעלות

תום פנחסי:  המחקר הישראלי עומד בחזית המחקר באין-ספור תחומים וגם את זה העלו פה

תום פנחסי:       אני לא רוצה לדבר על יוקר המחיה על אף הדחף, אני מבקש להפנות את תשומת ליבכם לתקציב שמתהווה ובעיקר למה שלא שם, נדחק החוצה לטובת לימודי תורה, פיתוח יהודה ושומרון, והזרמת מיליארדי שקלים לאוכלוסייה החרדית

תום פנחסי:  דיברו פה על מיעוטים והממשלה הנוכחית מתגאה ועוסקת רבות ברושם של דאגה למוחלשים, תוך הפרדה פופוליסטית בין אזרחים סוג א' לסוג ב'

תום פנחסי:  השאלה כיצד צעירים מהפריפריה, אותם אזרחים סוג ב' שזה מונח מגעיל בעיניי, מצופים להפוך למשפטנים משכילים שיאיישו עמדות מפתח בפרקליטות, במשרד המשפטים, ויביאו לאיזון וייצוג הולם בבתי המשפט בישראל כשכספיהם מופנים ליהודה ושומרון, לישיבות - - -      

תום נדיל: אגב, גם לחתולים, בממשלה הקודמת

תום נדיל:  סתם לידע כללי

יוסף טייב: אני נותן בכוונה, יש לי סבלנות

תום נדיל: מה עם החתולים? תגיד לנו שנדע

יוסף טייב: לא הפריע לך במשך שנים שהייתה אפליה מובנית כלפי הציבור החרדי? לצערי, לא שמענו אתכם בכלל אבל תמשיך, בבקשה

תום פנחסי: אני בעד

יוסף טייב: אני אדם סבלן

תום פנחסי: אני אסיים ואם תרצה להתדיין, נתדיין

תום פנחסי:  יש פה עוד אנשים שרוצים לדבר

יוסף טייב: אין צורך, אני לא נכנס לדיונים

תום פנחסי: האמת היא שמדיניות הממשלה הנוכחית הפכה את האתגר של שילוב מיעוטים ואוכלוסיות מוחלשות לאתגר בלתי אפשרי

תום פנחסי:  בפועל ממשלת ישראל בחרה לזנוח את ההשקעה בהשכלה הגבוהה

תום פנחסי:  הממשלה לא מקצה משאבים לצמצום מהותי ובר-קיימא – זה חשוב – של הפערים בחברה הישראלית, והיעדר ההשכלה הגבוהה מחלוקת הכספים הקואליציוניים היא רק עדות אחת לכך

תום פנחסי:  נדבר על חלוקת הכספים

יוסף טייב: תודה רבה

נעם דן: אני רוצה להגיד כמה מילים

יוסף טייב: חברים, לא

יוסף טייב:  שי שידלוב, בבקשה

שי שידלוב: חבר הכנסת טייב, תודה רבה

סימון דוידסון: מה התפקיד שלך?      

יוסף טייב: מנכ"ל התאחדות הסטודנטים

שי שידלוב: מנכ"ל התאחדות הסטודנטים הארצית, כן

שי שידלוב:  אני אולי כן אדבר קצת על יוקר המחיה ואמשיך את דבריו של תום

שי שידלוב:  היום אמור להיות יום חג, יום הסטודנט הלאומי, אבל מה שבטוח שחגיגה אין פה בטח כשראינו את תקציב המדינה ואת ההתייחסות בתקציב ההשכלה הגבוהה לסטודנטים

שי שידלוב:  דיברו פה נציגי האוצר, נציגי ות"ת, לא מעט על התוכנית הרב-שנתית והתפארו והתגאו

שי שידלוב:  אני בטוח שרוב הסטודנטים והסטודנטיות שיושבים פה בחדר לא שמעו כמעט את המילה סטודנטים, אלא בעיקר מחקר, בעיקר תשתיות

שי שידלוב:        היום אנחנו מסתכלים על ציבור הסטודנטים בישראל שנאנק תחת יוקר המחיה

שי שידלוב:  בסוף רואים ולומדים שכל סטודנט חמישי לוקח הלוואה וכמעט מחצית מהסטודנטים נתמכים על ידי ההורים שלהם

שי שידלוב:  וזה אף על פי ש-80% מאיתנו עובדים

שי שידלוב:  אי-אפשר להגיד לנו: צאו לעבוד

שי שידלוב:  אני לא חושב שיש איזה סטודנט או סטודנטית שלא הרגישו את המינוס נושף להם בעורף, אנחנו רואים שזה רק מתעצם משנה לשנה

שי שידלוב:        אני רוצה לגעת בנקודות שעליהם ביקשנו לדבר היום: על לימודי האנגלית כחסם וכנטל כלכלי עודף על כל הסטודנטים והסטודנטיות בישראל; על המעונות; על קרן הסיוע, וקצת לדייק ולהוסיף עוד נדבך לדברים שנאמרו פה לפניי

שי שידלוב:       נתחיל בהתפארות בעומק הסבסוד שמדינת ישראל מתגאה בו: המערכת המסובסדת בעולם

שי שידלוב:  יש לי פה מול העיניים השוואה לנתוני ה-OECD

שי שידלוב:  מדינת ישראל מסבסדת, מוציאה הוצאה לאומית לתלמיד על מוסדות חינוך והשכלה גבוהה, הרבה פחות מהממוצע ב-OECD והרבה פחות מהמדינות שציין פה ידידי, דנמרק ושוויץ שאליהן אנחנו רוצים להשוות את עצמנו

שי שידלוב:       אם מסתכלים גם על גובה שכר הלימוד, אנחנו נמצאים מעל צרפת, מעל דנמרק, מעל פינלנד וכל מיני מדינות באירופה

שי שידלוב:  נוסיף לזה את הוצאות האנגלית, שתכף אני ארחיב עליהן, אנחנו גם עוקפים את צפון קוריאה, את ארגנטינה, בהוצאות של סטודנט על שכר הלימוד והתשלומים העודפים

שי שידלוב:       נתחיל בלימודי האנגלית

שי שידלוב:  לימודי האנגלית הם אינטרס של כל אחד שיושב פה מסביב לשולחן

שי שידלוב:  דיברתם על השקעה, בסוף ההשקעה היא לא רק במחקר, היא השקעה בנו, בסטודנטים

שי שידלוב:  הייתה רפורמה ללימודי אנגלית, כל סטודנט היום מחויב בקורסי אנגלית

שי שידלוב:  אם אנחנו מסתכלים על נתוני פסיכומטרי באופן רוחבי אנחנו מבינים שכמעט 70% מהסטודנטים בישראל מחויבים לפחות בקורס רמה 1 שהוא מחוץ לשכר הלימוד, לא מתקיימים בתור קורסים דיסציפלינריים, לא קורסים מקצועיים

שי שידלוב:  כך שכמעט כל סטודנט משלם תוספת על שכר הלימוד, 2,000, 4,000, יכול להגיע עד 8,000 שקלים בשנה

שי שידלוב:  נוסיף על זה שכל המנגנון הזה בכלל מייצר פערים חברתיים אדירים

שי שידלוב:  אם מערכת ההשכלה הגבוהה מסתכלת על עצמה ככלי למוביליות חברתית במדינת ישראל, כמקום להצלחה של סטודנטים מרקעים חלשים – מפריפריה, ממיעוטים מסוימים, חרדים, ערבים, כולנו כאחד – אז חייבת להיות התייחסות לאנגלית

שי שידלוב:  אנגלית כאינטרס לא יכולה להיות נטל עודף ומקדם נשירה עבור סטודנטים וסטודנטיות

שי שידלוב:      קרן הסיוע

שי שידלוב:  אמרו פה כל מני מספרים, נעם מאגף תקציבים אמרה ודייקה: היה רצון להוסיף 80 מיליון לתקנת הסיוע, אותה תקנה שנשארה יציבה בחמש השנים האחרונות ולא נעשה בה שום שינוי אף על פי שמספר הסטודנטים גדל

שי שידלוב:  אם נסתכל על כמות הסטודנטים במדינת ישראל שהם בסוציו 1 עד 3, הנזקקים ביותר, אנחנו מדברים על כמעט 23%

שי שידלוב:  מדברים פה במספר מוחלט על כמעט 80,000 סטודנטים

שי שידלוב:  כמה קרן הסיוע מספקת לסטודנטים אתם שואלים? באזור ה-15,000, יניב?      

יניב כהן שבתאי: 15,000

שי שידלוב: כמה זכאים לקבל סיוע מקרן הסיוע? 15,000 סטודנטים מתוך 80,000 נזקקים

שי שידלוב:  אין לקרן הזאת שום יכולת להגיע להספק ולמה שהיא צריך לספק, כדי שפשט לא תהיה פה נשירה של סטודנטים

שי שידלוב:  זה רגיש יותר לסטודנטים החלשים: דור ראשון להשכלה, המיעוטים, כמו שאמרתי מקודם

נעם דן: רק חשוב להגיד שזה ללא המלגות הייעודיות: אירתקא לערבים, חרדים, פרח, מדים ללימודים וקרן הפריפריה של משרד הביטחון

שי שידלוב: אתייחס לדיוק הזה כי הוא חשוב

שי שידלוב:  מה חשוב בקרן הסיוע? לקרן הסיוע יש כמה אלמנטים

יניב כהן שבתאי: לקחת 25% מ-300,000, שזה כולל תואר שני ודוקטורנטים

שי שידלוב: לגמרי

שי שידלוב:  אם אתם מסתכלים על הנתון הזה, נסתכל על כמה הגשות היו השנה לקרן הסיוע

שי שידלוב:  השנה הגישו 80,000 סטודנטים, על פי פרח שמנהלת את קרן הסיוע

שי שידלוב:  80,000 הגישו – מרביתם לא יקבלו ולא יזכו למלגה הזאת

שי שידלוב:  מה מיוחד במלגת הסיוע הזאת, להבדיל מאירתקא ולהבדיל מפרח ומכל הדברים האלה? זו מלגת סיוע ללא התנדבות, אפשר לקבל כפל מלגות

שי שידלוב:      אני עובר הלאה

יוסף טייב: שי, אני חייב תוך שלוש דקות לסיים את הוועדה, יש אנשים בחוץ שרוצים להיכנס

שי שידלוב: אסכם ואגיד ש-15 מיליון לקרן הסיוע זה זלזול, זה באמת לבטל את המצוקה של הסטודנטים והסטודנטיות בישראל

שי שידלוב:  לא להתייחס לצרכים שלנו בלימודי אנגלית ולדרוש מאיתנו לשלם תשלומים עודפים ולא להכליל אותם בשכר הלימוד, זה גם פשוט זלזול וחוסר התייחסות למצוקות האמיתיות שלנו פה במדינה

שי שידלוב:  גם מעונות הסטודנטים, רק אציין שממשלת ישראל קבעה בהחלטת ממשלה להוסיף 20,000 מיטות ב-2016

שי שידלוב:  מאז נוספו בערך 5,000-4,000 מיטות

שי שידלוב:  בכל פעם דיברו על הקולות קוראים, שעובדים במרץ מול אגף תקציבים, מול ות"ת, להתחנן על תקציב למעונות

שי שידלוב:  כל האינטרסים האלה שמדינת ישראל אומרת שהם אינטרסים לאומיים השקעה, צמיחה, דור העתיד, הם לא יותר מקלישאות שצריכות לבוא לידי ביטוי לא רק במלים אלא גם במעשים ותקציב, ותקציב המדינה ותקציב ההשכלה הגבוהה לחומש הקרוב

יוסף טייב: תודה רבה

קריאה: אפשר בבקשה להפנות שאלה קצרה?     

יוסף טייב: חברים, לא

יוסף טייב:  אני מצטער אבל יהיה לזה דיון המשך

יוסף טייב:  זה היה דיון לרגל יום הסטודנט בכנסת, צריך פה דיון מעמיק יותר, ארוך הרבה יותר

יוסף טייב:  חבר הכנסת סימון דוידסון, רק בקצרה, אני חייב לסיים

סימון דוידסון: אני אהיה קצר, תודה אדוני

סימון דוידסון:  קודם כול דיברת יפה מאוד, יישר כוח

סימון דוידסון:  אין ספק שכולנו מבינים שבסוף 400,000 הסטודנטים שקיימים היום הם העתיד של מדינת ישראל

סימון דוידסון:  הם העתיד הכלכלי, הם בעיקר יחזיקו בעוד מספר שנים את האלונקה של רוב ההוצאות של מדינת ישראל מתחת לכתפיים

סימון דוידסון:  אנחנו צריכים להשקיע בהם ולא משקיעים מספיק

סימון דוידסון:       אספר לך שעברתי פה לילה לבן בוועדת הכספים, לא זוכר באיזו קומה אפילו

סימון דוידסון:  חברי יוסי היה איתי רוב הזמן

סימון דוידסון:  הלכתי לישון בבוקר עם מועקה אמיתית - -      

יוסף טייב: הספקת לישון?     

שי שידלוב: ישנתי שעה וחצי

שי שידלוב:      - -  אחרי שראיתי את כל הסעיפים של תקציב המדינה

שי שידלוב:  גם לגבי הכספים הקואליציוניים, טבלה של מאות סעיפים, רצים ומצביעים בלי לדעת על מה מצביעים בכלל

שי שידלוב:  תוך כדי אני מסתכל על הסעיפים, שום דבר לא נוגע לאנשים שיושבים פה, דברים הזויים שיכול להיות שהם חשובים

שי שידלוב:  אני בעד הדת והחרדים מאוד, אין לי בעיה עם זה

יוסף טייב: תסכים איתי שסעיף 21 להשכלה גבוהה שהצבעת עליו היום, בכל זאת מדבר על 13 ומשהו מיליארד

יוסף טייב:  לא נזלזל בזה

סימון דוידסון: יוסי, אני לא רוצה להגיע לסעיפים שהצבענו עליהם אתמול

סימון דוידסון:  אני כמובן הצבעתי נגד, היו שם סעיפים שאני רציתי לתלוש את השיער

יוסף טייב: יחד עם זאת אני מסכים שזה לא מספיק וצריך לעשות עוד עבודה מול האוצר

סימון דוידסון: רגע, תן לי לסיים

שי שידלוב: חבר'ה התסכול האמיתי זה לא במתמטיקה הזאת, לא במיליארדים

סימון דוידסון: אנחנו הצבענו אתמול על כמעט 14 מיליארד שקלים, 14 מיליארד שקלים של כספים קואליציוניים שהולכים לכל מיני דברים כאלה ואחרים שלא נוגעים לכם

סימון דוידסון:  נעם אני מעריך אותך מאוד אבל התקציב הזה הוא לא טוב להשכלה הגבוהה

סימון דוידסון:  הוא לא טוב כי יש פה ירידה יחסית למה שהיה בשנים האחרונות

סימון דוידסון:  גם 0

סימון דוידסון: 5% ירידה יחסית לתקציב המדינה, כי אם התקציב עולה ב-11

סימון דוידסון: 1 יחסית והתקציב פה עולה ב-9

סימון דוידסון: 8, עדיין הוא לא עולה בהתאמה, מה לעשות

סימון דוידסון:  ואם זה עלה ב-2

סימון דוידסון: 9 ועכשיו זה ירד ב-0

סימון דוידסון: 4 זה פחות טוב

יוסף טייב: לא ניכנס לזה

יוסף טייב:  אתה לוקח את הביצוע סימון, זה לא  - - -     

סימון דוידסון: אני רוצה לסיים

סימון דוידסון:  קודם כול, צריכים להבין שאנחנו נמצאים בתקופה שהיא לא טובה בשבילכם

סימון דוידסון:  לא טובה, לא רואים אותכם בעיניים שצריכים לראות אותכם, כסטודנטים, כקטר של מדינת ישראל

סימון דוידסון:  אבל זה לא אומר שאנחנו לא נאבק

סימון דוידסון:  גם אחרי שהתקציב עובר צריכים ואפשר לעשות שינויים, צריכים להילחם על זה

סימון דוידסון:  יוסי, גם בחברה החרדית, בסוף המטרה היא שיהיו כמה שיותר סטודנטים

יוסף טייב: מסכים

סימון דוידסון: לא כולם צריכים ללמוד בכולל ולא כולם יכולים ללמוד בכולל

סימון דוידסון:  צריכים להכניס אותם למאגר של ההשכלה הגבוהה, זה חשוב לעתיד מדינת ישראל

סימון דוידסון:  תודה

יוסף טייב: מי שרוצה ומי שנמצא שם חובתנו לדאוג לו וזה מה שנעשה

חמדה חדי: חבר הכנסת טייב, הגענו מרחוק ואני רק רוצה להגיד משפט אחד

חמדה חדי:  אני יושבת ועד הסגל המנהלי באוניברסיטת אריאל

חמדה חדי:  אנחנו מכירים ומוקירים את הסטודנטים שלנו, אוהבים אותם ומעריכים אותם ורוצים לתת להם שירות גבוה כמו שמגיע לכל סטודנט בכל שאר האוניברסיטאות בארץ

חמדה חדי:  אבל כשהשכר שלנו נמוך ב-50% משאר האוניברסיטאות, אנחנו לא יכולים לתת שירות לסטודנטים שנמצאים אצלנו

חמדה חדי:  אנחנו יודעים שאתה מכיר את הנושא, יושב פה ידידיה אביגד שהוא יושב-ראש אגודת הסטודנטים

יוסף טייב: אני מגיע אליכם לסיור ב-1 בחודש ואנחנו על זה

חמדה חדי: נשמח לשבת איתך אפילו עוד לפני

חמדה חדי:  האפליה הזאת של העובדים באוניברסיטת אריאל, הסגל המנהלי, חייבת להיות מתוקנת במיידי

חמדה חדי:  אנחנו לא יכולים לתת שירות טוב לסטודנטים שלנו, בטח לא לקלוט עובדים כדי שיוכלו לעשות את העבודה כמו בכל שאר האוניברסיטאות בארץ

יוסף טייב: תודה רבה

קריאה: רגע, חייבים ברוח הזאת, סליחה, אי-אפשר - - -     

יוסף טייב: לא, לא, חברים

יוסף טייב:  אני מצטער מאוד

יוסף טייב:  יש אנשים שמחכים בחוץ, אני באיחור של רבע שעה

יוסף טייב:      קודם כול, אני רוצה להודות לכל המשתתפים

יוסף טייב:  לצערי, לא הספקנו לדבר על כל הנושא לעומק

יוסף טייב:  נתתי לסטודנט בשם תום פנחסי לדבר והוא החליט לדבר על דברים אחרים

יוסף טייב:      הוועדה מציינת את חשיבות ההשכלה הגבוהה

יוסף טייב:  מבחינתי מדובר בהון המרכזי של המדינה, ההון האנושי והסטודנטים הם העתיד של מדינת ישראל

יוסף טייב:  יש להשקיע יותר בנושא ההשכלה הגבוהה, כדי לשפר את ההתמודדות של המדינה מול מדינות אחרות ולשמור על איכות ויתרון המדינה, וכי ההשקעה בהשכלה הגבוהה נושאת רווחים גבוהים בעתיד

יוסף טייב:       אני רוצה לפנות מכאן למשרד האוצר

יוסף טייב:  בשונה מחברי סימון דודיסון, אני באמת חושב שיש פה תוספת משמעותית

יוסף טייב:  אנחנו מדברים על תקציב של 13 מיליארד, ו-475 מיליון ו-990 אלף

יוסף טייב:  יחד עם זאת אני חושב שהייתם צריכים להשקיע קצת יותר בכל מה קשור לסטודנט עצמו

יוסף טייב:  אתם משקיעים במוסדות, בתוך המסגרות אתם משקיעים בדברים טובים, אני לא מזלזל

יוסף טייב:  אתם משקיעים גם בסטודנטים דרך כל מיני תוכניות, אני מסכים איתכם

יוסף טייב:  יחד עם זאת אני פונה לשר האוצר ולרפרנטים במשרד: יש לנו עוד קצת זמן, בואו ננסה להגיע לאיזשהו פתרון גם בנושא של קורסי האנגלית

סימון דוידסון: לא נשאר כסף

יוסף טייב: עזוב, יש כסף

יוסף טייב:  כשרוצים יש כסף

זאב אלקין: זה שכשרוצים יש כסף, זה הוכח אתמול יפה בוועדת הכספים יפה

זאב אלקין:  השאלה בשביל מה

יוסף טייב: נכון, גם בממשלה הקודמת ראינו, 53 מיליארד

יוסף טייב:  יש, כסף יש

קריאה: חבר'ה, אנחנו גם ערבים, גם חרדים, אנחנו כולם

יוסף טייב: חבר הכנסת אלקין, מי כמוך יודע ואנחנו מסכימים: יש כסף

יוסף טייב:  בשנה שעברה, אתמול היה פרסום ברור מאוד, הייתם מוכנים לתת לנו מיליארד בשביל ששני ח"כים יצביעו איתכם

יוסף טייב:  אבל לא ניכנס לזה, אני לא רוצה לעשות מזה דיון פופוליסטי, אני באמת רוצה להתמקד בצורה טובה ונכונה

יוסף טייב:       לגבי קורסי האנגלית אני מציע לעשות את זה דיפרנציאלי

יוסף טייב:  נשב, ננסה למצוא פתרון עם תוספת

יוסף טייב:  אין לי ספק שעם איגוד הסטודנטים והתאחדות הסטודנטים ועם הסטודנטים עצמם, נצליח להגיע לפתרון

יוסף טייב:        נושא קרן המלגות –גם שם אפשר להגיע לפתרונות

יוסף טייב:       נקודות הזיכוי ומעונות הסטודנטים – אני מבין שזה אירוע

יוסף טייב:  נסכם שאם מגיעים לאיזושהי הבנה, גם בנושא קורסי האנגלית וגם בנושאי קרן המלגות, אפשר לברך על המוגמר

יוסף טייב:  אין לי ספק שאנחנו יכולים להגיע לשם ואני מתכוון לנהל את הדיונים האלה מול הרפרנטים באוצר וגם מול השר עצמו

יוסף טייב:  אני רוצה לומר שיו"ר המל"ג, שר החינוך יואב קיש, רוצה להגיע לפתרון הזה

יוסף טייב:  כולנו על הסיפור, רוצים לחזק את הסטודנטים

יוסף טייב:  כמו שאמרתי: הם העוגן והעתיד של המדינה שלנו ואנחנו על זה בכל הכוח