הוועדה המיוחדת לטיפול בשורדי השואה, כנסת 25, פרוטוקול מספר 10, 2023-05-15 00:00

מירב כהן:  תודה לכל מי שטרח וטרחה להגיע לדיון של הוועדה הכול כך חשובה הזו

מירב כהן:  אני רגע אמסגר את הדיון ואת מטרתו

מירב כהן:  לפני חודשיים בערך, קיימנו דיון ראשון, בנושא החשוב הזה, של הנגשת שירותים לשפה הרוסית וזה בעצם דיון שני, זה דיון פולו-אפ, זאת אומרת בדיון הראשון אנחנו מיפינו בעיות, היום אנחנו נבדוק מה קרה עם הטיפול באותן סוגיות, יש פה גופים שונים שהתחייבו לבדוק סוגיות שונות ומטרת הדיון היום זה לעשות פולו-אפ, לעקוב אחרי ביצוע

מירב כהן:  באופן כלל, האג'נדה שלנו בוועדה זה לפעמים, פחות לפתוח סוגיות חדשות, אלא לחזור לסוגיות שכבר פתחנו ולוודא שקרה איתם משהו, כדי שדברים לא יישארו באוויר, זה גורם לכך, שבחלק מהמקרים, אנחנו חופרים על אותו נושא הרבה זמן ולא קופצים לנושא אחר, אבל אני מאמינה שככה זה יביא לפתרונות שהם פרקטיים

מירב כהן:  אז היום זה יהיה דיון פולו-אפ ואני תיכף אסביר, מה אנחנו נדבר עליו בדיון הזה ומה יהיה בשבוע הבא

מירב כהן:  אנחנו נחלק את הדברים כדי שיהיה זמן לדבר לעומק

מירב כהן:      אז יש לנו 55 אלף שורדי שואה, דוברי רוסית, אבל יש בישראל למעלה מ-90 אלף זקנים שהם דוברי רוסית, מבחינתי הדיון הזה מטרתו לעזור לכל הקבוצה הזו, נכון שהמנדט שלנו, מבחינת הכנסת זה לטפל בשורדי שואה, אבל בפתרונות שאנחנו נייצר פה, אנחנו בעצם, נוכל לסייע לקבוצה הרבה יותר גדולה, של 192 אלף זקנים דוברי רוסית

מירב כהן:  אני יכולה להגיד לכם מביקורי בית שאני עושה, שזו קבוצה שהרבה פעמים מדברת רק רוסית, זאת אומרת, אני מגיעה להרבה מאוד בתים, שגם אנשים שעלו בשנות התשעים, הם עדיין לא מדברים עברית, מדברים אך ורק רוסית ולכן אנחנו צריכים להבין את המשמעות שאתר לא מתורגם לרוסית, או שעובד סוציאלי לא מדבר רוסית, או שפסיכולוג לא מדבר רוסית, המשמעות היא שאנחנו מדירים אותם מהחברה שלנו ולא מאפשרים להם למצות זכויות, כי באמת, חלק גדול מהאנשים מדברים רק רוסית ולכן אנחנו רוצים לשים כרגע דגש, גם על השירותים הממשלתיים, גם השירותים הפרטיים, גם אתרים וגם שירותים אנושיים

קריאה: סליחה, 90 אלף זה כולל שורדי שואה

מירב כהן: אנחנו לא פותחים את זה לשאלות כרגע, 192 אלף זקנים בכלל, זה כולל שורדי שואה, אבל אני לא פותחת לשאלות, אנחנו נקיים דיון בצורה מאוד מסודרת

מירב כהן:  אוקי, אז במה אנחנו ניגע היום, אני מסתכלת על הסיכום של הוועדה הקודמת, היו לנו שבע נקודות, בחלקם נתמקד היום וחלק יהיו בשבוע הבא, למשל, אני עוברת אחד אחד, כדי שמי שנמצא פה יידע מה נידון היום ומה יהיה בשבוע הבא

מירב כהן:  משרד התקשורת, הן הפן של הרגולציה, של משרד התקשורת והן חברות הסלולר וחברות התקשורת המסחריות, הם יגיעו לדיון בשבוע הבא

מירב כהן:  לפ"מ השירותים שצריכים להיות מפורסמים ברוסית זה יהיה לבקשתם, בשבוע הבא

מירב כהן:  הסוגייה של ההנצחה והתמיכות של המשרדים הממשלתיים והעמותות שמתעסקות בהנצחה בשפה הרוסית זה יהיה בשבוע הבא

מירב כהן:  מה יהיה השבוע הזה, יהיה לנו את משרד הבריאות, יהיה לנו את משרד הרווחה, יהיה לנו את הביטוח הלאומי, יהיה לנו את אתר כל זכות ואני גם אגיד, מבחינתי, המטרה של הדיונים האלה זה גם שנציגים של עמותות, יכירו את הקולגות שלהם במשרדי הממשלה כדי שהחיבורים יהיו טובים יותר, כי אנחנו רואים שזו נקודה שחוזרת על עצמה

מירב כהן:  אז פה לרגע, מיפתי לכם, מה השבוע, מה השבוע הבא

מירב כהן:      הנושא הראשון שאנחנו נתחיל איתו זה משרד הבריאות, אנחנו דיברנו בדיון הקודם על הסוגייה הבאה, שיש צורך לבחון דרכים להנגשת מידע רפואי קריטי, כמו עלונים של תרופות, לשפה הרוסית והסוגייה השנייה, תחת משרד הבריאות, זה לבחון מה ההיצע הפסיכולוגים דוברי רוסית שקיימים היום ופועלים מטעם משרד הבריאות והאם מספרם עונה על הצורך הקיים

מירב כהן:  אז אני רוצה לפתוח עם משרד הבריאות, בהתייחס לשתי הנקודות האלה, מי הנציג, או הנציגה ממשרד הבריאות? יופי, אז נשמח אם תתיישב, אנחנו נתחיל איתך, מה שמך רק?     

אליהו מרידור: אלי מרום, סגן מנהל אגף הרוקחות

מירב כהן: מעולה, אז הבמה שלך

אליהו מרידור: לגבי תרופות אני אדבר

אליהו מרידור:  בישראל יש 5,000 תרופות, הוראות החוק מחייבות שבכל אריזה של תכשיר, תרופה, יהיה עלון בעברית ובערבית, במשך השנים גם החברות הכניסו באנגלית, זה בלתי אפשרי לתרגם את זה לרוסית, גם כי זה דורש מאמץ טכני, זה לא גוגל טרנסלייט, זה מידע מקצועי

אליהו מרידור:  דבר נוסף, אין מקום בתוך הקופסא, להכניס עוד עלון, משרד הבריאות, בכלל יש לו מחשבות על הנושא הזה, כי אם תפתחו היום עלון של תכשיר, אי אפשר לקרוא אותו, הוא בפונט שבע

מירב כהן: הנקודה הזו עלתה בדיון הקודם ואז הועלתה הצעה שיהיה מוקד טלפוני, שרק כתוב ברוסית, אתה יכול להתקשר למוקד הזה ולקבל תשובה ברוסית, זה מה שנידון אז והנציגה אמרה שהיא תבחן את זה ותחזור אלינו

אליהו מרידור: אז כבר יתנו לכם עוד מענה

אליהו מרידור:  תזכרו שהיום תרופת מרשם, אני בכוונה מדבר תרופת מרשם, לא תרופות ללא מרשם, תרופת מרשם, הרופא נותן לך, התפקיד של הרופא, לפי חוק זכויות החולה זה להסביר לך והוא המקור להסביר לך את כל השאלות, מתי לקחת, איך לקחת, מה תופעות הלוואי

אליהו מרידור:  בנוסף לזה, קופות החולים, יש להם מוקדים טלפונים שנותנים סיוע למטופלים

אליהו מרידור:  אז אני חושב שהמזור להכריז שיהיה עלון ברוסית זה פשוט, זה פתרון שהוא לא מתאים והוא לא נכון ואי אפשר לכפות על חברות התרופות לתרגם, העלונים האלה גם עוברים שינויים וזה גם דורש לעדכן אותם

אליהו מרידור:  חלקם גם מנוסחים, מי שמכם ניסה לפתוח עלון ולקרוא, הם לא תמיד בשפה מאוד פשוטה אז להגיד בוא נעשה תרגום וזהו, אני לא חושב שזה יהיה המענה למטופלים והמטופלים מאוד יקרים לי

מירב כהן: אז אתה חושב שהפתרון זה המוקד של קופות החולים?     

אליהו מרידור: כן ואני רוצה להגיד עוד דבר, יש היום תרופות שקוראים להם, תרופות לשיווק כללי, זה תרופות ללא מרשם שמשווקות כמו בחנויות yellow וכו', שמה כן יש עלון ברוסית, שעשינו את החוק של התרופות הלאה, שנקרא, שיווק של תכשיר בלא מרשם לשיווק כללי, שמה יש גם עלון ברוסית, אבל זה יוצא דופן וזה רק בתרופות ללא מרשם, המיוחדות האלה

מירב כהן: אוקי, אז בואו רגע נמצה את סוגיית התרופות, רק התרופות, מי רוצה להתייחס לעניין התרופות, בבקשה, מערך הדיגיטל הלאומי, כן

עופר ישי: מה שרציתי, אולי המשרד ישקול זה שימוש ב-QR קוד שברגע שסורקים אותו, הוא מביא אותך לאתר, ששמה אפשר לעשות את הטקסט ברוסית, אפשר לעדכן אותו וזה ככה חוסך הרבה מאוד

מירב כהן: אני לא חושבת שזקנים בנויים ל-QR קוד

עופר ישי: ילדים שלהם, או מישהו שעוזר להם, אבל QR קוד זה אומר שאתה מגיע לאתר עם אותיות גדולות ויכולים לעדכן את זה כל הזמן, אני חושב שזה טוב לכל השפות, אגב, כי באמת אי אפשר לקרוא את זה, אבל במקרה הזה, אני מציע שישקלו את זה

מירב כהן: מה אתה אומר, נציג משרד הבריאות?     

אליהו מרידור: אני חושב שאתה לא הקשבת למה שהסברתי, QR קוד זה כולה אמצעי, זה מדבקה, צריך להכין את העלון הזה ברוסית, מי יכין אותו? אתה תכין אותו? מערך הדיגיטל?     

עופר ישי: קודם כל - - -     

אליהו מרידור: סליחה, סליחה

עופר ישי: הרעיון היה להציע הצעה חיובית ואני חושב שהקשבתי לך היטב, בשביל זה הבעתי את דעתי, אבל אני בטוח שהתרופה הזאת, אולי תרופות כאלו, אולי משווקות גם ברוסיה, אולי באסטוניה, באסטוניה יש 20 אחוז דוברי רוסית, אז אני בטוח שאפשר למצוא, אצל היצרן, מישהו שמסוגל להגיד, לאנשים שדוברי רוסית, איך לקחת את התרופה הזאתי, תודה אדוני

אליהו מרידור: אז אני אסביר לכולם ואין לי שום התנגחות, שיהיה לך ברור - - -     

מירב כהן: לא, אבל התשובה שאין מי שיתרגם זה לא תשובה, זה לא חסם שאנחנו יכולים לקבל, זה שאין מקום בעלונים וזה לא פרקטי, אוקי, אז צריך לחשוב על משהו אחר, אבל המידע צריך להיות איפשהו ברוסית

יורי מגנר: אולי סריקה לברקוד, אפשר לעשות גם בבית מרקחת, בבקשה של ה-     

מירב כהן: רק את השם לפרוטוקול בבקשה

יורי מגנר: יורי מגנר, חבר מועצת העיר יוקנעם, אפשר לעשות סריקה בר-קוד, ממש בקנייה של התרופה, ביוזמה של רוקח ושהוא יתרגם, שהוא ייתן את העלון, שיהיה לו את העלון וידפיס אותו וייתן מיד למטופל, זה בעיקרון מאוד מאוד פשוט, לא דורש –     

מירב כהן: רעיון יפה, אתה אומר כשהוא לוקח את התרופה בבית מרקחת, הרוקח מדפיס לו את זה?     

יורי מגנר: בהחלט כן, מדפיס לו את זה ברוסית

אליהו מרידור: הנושא של אוריינות ומידע תרופתי הוא מאוד מאוד חשוב לי, אני לא מזלזל בזה, זה אחד האמצעים כדי לקבל היענות של המטופלים, לקיחה נכונה, שימוש מושכל, מניעת אינטראקציות בין תרופות

אליהו מרידור:  העלון מוכן על ידי חברת התרופות, יש לו חוות משפטית, זה לא גוגל טרנסלייט, אם המחוקק ירצה לחייב את חבורת התרופות לעשות את זה, הוא יכול, אבל לא משרד הבריאות

מירב כהן: לא הבנתי, למה לא משרד הבריאות לא יכול לחייב חברת תרופות שיהיה לה באינטרנט, גם את אותו מידע ברוסית?         

עופר ישי: זה דורש שינוי חקיקה, כי בחוק רשום - - -     

מירב כהן: אוקי

אליהו מרידור: המחוקק יכול, לא אמרתי שלא

יאיר סמוליאנוב: הסיפור הוא רק צריך להגיד זה שכשהעבירו את החוק שבו הכניסו את סוגיית התרגום אז אם תקראו בפרוטוקול, קודם כל תוכלו לראות שיש שם דברים שנפלו בין הכיסאות, לצורך העניין, חובה שיהיה כתוב ברוסית, יש לעיין בעלון לצרכן ברוסית, אבל העלון לצרכן הוא לא ברוסית וצריך להגיד שאותה נציגה של משרד הבריאות שהייתה בדיון, זה היה ממש רגע לפני שהעבירו את זה לקריאה שנייה ושלשית, הדיון האחרון באותה וועדה, מה שקרה שאותה נציגה, באה ואמרה, אנחנו נדאג לזה, שגם עלון הצרכן, יתורגם לרוסית וזה לא נכנס לחוק, אמרו טוב, מה שנקרא, ניקח את זה כמילה וכהסכמה, זה מה שהוסכם על ידי כל חברי הכנסת שישבו באותו דיון ואז זה פשוט המשיך, מה שנקרא, אנחנו יודעים טוב מאוד שמה שלא כתוב בסוף, לא קורה, אבל רק צריך להגיד שמשרד הבריאות אמר, שהדבר הזה ייקרא ועובדתית, אין סיבה לכתוב, יש לעיין בעלון לצרכן ברוסית, אם העלון לצרכן הוא לא ברוסית, מה עשינו בזה? חוץ מלצאת מטומטמים, סליחה

מירב כהן: אוקי, זה רעיון מעניין, רק תגיד לי תפעולית וברור שצריך להזמין פה את קופות החולים ואולי זה גם מצריך תיקון חקיקה, אני לא יודעת, אבל תפעולית שיהיה קוד כזה שאתה יכול לסרוק אותו, או האמת היא, שפשוט הרוקח ייראה באיזה שפה החולה והוא ידפיס לו את זה במקום, בשפה שלו, נשמע לך פרקטי? יש פה בעיה תפעולית?     

אליהו מרידור: עוד פעם, אני מאוד בעד, אמרתי אוריינות, רק הרעיון - - -     

מירב כהן: זה לא אוריינות דווקא, זה למי שאין לו אוריינות

אליהו מרידור: לייצר לו אוריינות לתרופות שהוא לוקח, אבל אנחנו מדברים פה, אמרתי פתרונות שיש להם עלויות לוגיסטיות, תרגום, מדפסות, הדפסה, מישהו צריך לשלם על זה ולכן גם חברת הכנסת אמרה, קופות החולים יצטרכו להדפיס למטופלים שלהם, אין לי התנגדות שתבינו אותי נכון, אני רק אומר, יש פה אתגר שהוא מורכב לוגיסטי, גם העלונים גם מתעדכנים, מישהו צריך לעדכן אותם, בסוף המטופל אומר, יש לי תופעת לוואי, הם צריכים להתעדכן במקביל

אליהו מרידור:  מה שכן משרד הבריאות עושה, באנגלית, באנגלית חברות התרופות רוצות להתחיל לעבור לעלון שהוא אלקטרוני בלבד, בעזרת QR קוד

מירב כהן: יש לי שאלה, יש פה נציג שמדבר בשורדים ושורדות, שיכול להגיד לי, עד כמה באמת הבעיה היא אקוטית, או שהם מסתדרים, זאת אומרת, אני רוצה להבין עד כמה היקף הבעיה הוא משמעותי, מישהו פה מהטיפול שהוא נותן, יכול להעיד על זה?     

ורה שלום: ורה שלום, אני מנהלת אגף ייעוץ ועזרה חברתית ומשפחתו בביטוח הלאומי ואנחנו עובדים, מה שנקרא, מנגישים שירותים בכל הרמות של תרגום ותמיכה ומיצוי זכויות וכו', בביטוח הלאומי ומול גופים אחרים

ורה שלום:  באמת כשדיברת, מאוד הבנתי את הקושי, אבל אני גם מכירה את המטרייה ואני רוצה לומר, קודם כל, הם זקוקים לתרגום, חד משמעית, הם זקוקים לתרגום - - -     

מירב כהן: זה צורך אמיתי

ורה שלום: צורך אמיתי, אין שפה, לא מבינים, הטפסים וכל מה שיש, לא רק אצלנו, בכל מקום העסק מאוד רציני שאנחנו משקיעים בו המון, זה המתנדבים דוברי רוסית, שמתרגמים טפסים וכו', לקשישים

ורה שלום:  מה שרציתי להציע, אני יודעת שנמכרה אישית, בקופת חולים כללית ובקופת חולים מכבי, שיש יחידות התנדבות ויש הרבה מאוד רוקחות ורוקחים יוצאי רוסיה ודוברי רוסית, כבר לא עובדים, אבל יש היום, גם התבגרו, אני מכירה את חלקם ואני רוצה לומר שאפשר היה לארגן שיהיה מוקד טלפוני, בזמן הפעילות שיעמדו שם, שיהיו שם מאחורי הקו

מירב כהן: אבל דווקא בתרופות, כן חשוב שיהיה משהו כתוב, כי אתה לוקח הביתה ואתה לאורך - - -     

ורה שלום: צודקת, לא כחלופה, אבל כשאדם מאוד במצוקה והוא לא מבין, הוא לא יודע, מתי לקחת, לפני אוכל, אחרי אוכל, זה מתנגש עם זה, לא מתנגש עם זה, אני לא מציעה מישהו שיתרגם, כי הוא סתם יודע רוסית, לאנשים שהם אנשי מקצוע שהם עבדו כרוקחים והם אולי, אפשר לעשות להם איזושהי השתלמות כדי להכשיר אותם לתפקיד הזה והם יהיו מוקד טלפוני פשוט, בכלל לא אמור להיות מסובך

מירב כהן: אוקי, אז כיוון שאנחנו מבינים שהפלטפורמה שעל בסיסה אנחנו נצטרך לעבוד זה קופות החולים, אני חושבת שנצטרך להזמין אותם לדיון ואז להבין אם זה משהו שאנחנו יכולים לעשות על בסיס וולונטרי, או על בסיס של שינוי חקיקה, הם נמצאים כאן בדיון בשבוע הבא אז - - -     

לילך מדני טיבי: אני כאן, הוזמנתי

מירב כהן: מעולה, מאיזו קופה את?     

לילך מדני טיבי: מאוחדת

מירב כהן: את רוצה רגע להביא את הפרספקטיבה שלך לזה?     

לילך מדני טיבי: כן

לילך מדני טיבי:  נעים מאוד, לילך מדני טיבי, מנהלת שירות וחווית מטופל במאוחדת

לילך מדני טיבי:  תראי, לגבי, קודם כל, נציגים בטלפון, היום יש לנו מוקד שנותן שירות, גם לאנשים זקנים ולניצולי שואה, ברוב התחומים, אבל בתרופות שאתם מדברים תרופות, לתת לנציגה במוקד להסביר ללקוח - --      

מירב כהן: לא, זה לא, זה לא נכון

לילך מדני טיבי: זה לא אפקטיבי, זה לא נכון

מירב כהן: זה צריך להיות כתוב

לילך מדני טיבי: איך, מי פה ציינה, את שואלת שאלות, אני לוקחת את זה לפני האוכל, אחרי האוכל, זה לא גורם מטפל, אין לה את ההרשאה לתת מידע כזה, אז גם נציגים במוקד הם לא כל כך רלוונטיים לתת הנחיות לגבי תרופות

לילך מדני טיבי:  עכשיו לגבי נושא הבר-קוד בבתי המרקחת, תראו, זה עסק יקר, אני לא בטוחה, אלא אם כן יהיה תקציב ייעודי

לילך מדני טיבי:  אני חושבת שאפשר מאוד לפשט את התהליך, אם יהיה לנו דף עם תרגום על התרופה, אפשר להשתמש בסקטור המנהל שזה המזכירות, להגשת בקשה, דרך מערכת CRM, לשלוף את המידע ולתת ללקוח ולהיעזר בגורמי מקצוע במרפאה

מירב כהן: תגידי רופא משפחה שהוא נותן את המרשמים, הוא נותן גם ברוסית את ההסבר, את הסיכום ?     

לילך מדני טיבי: אם זה דובר שפה רוסית אז הוא יסביר, אם הוא לא דובר רוסית, הוא יזמין אחות, הוא יזמין מזכירה, הוא יזמין מישהו שיתרגם ללקוח, הם גם כותבים לו את זה, או שאם יש לו מלווה אז הוא כותב, אבל אין ספק שמשהו רשום, מסודר, יתרום מאוד להתנהלות

מירב כהן: תראו, אני פשוט חושבת שלא מותרות, כאילו זה - -     

לילך מדני טיבי: מסכימה איתך

מירב כהן: אני חושבת על אבא שלי שהולך לרופא בתדירות גבוהה, אם לא יהיה לו משהו רשום, הוא יעשה טעויות

לילך מדני טיבי: או אם מישהו לא יבוא איתו

מירב כהן: נכון, נכון

מירב כהן:  אוקי, אז אני חושבת שכדאי שנעשה דיון מקדים, אבל אריאלה, מנהלת הוועדה, אני רק מבקשת שתפני לכל קופות החולים לפני מבעוד מאד, שהם יבינו בדיוק מה הסוגייה, נבין יחד איתם מה הם חושבים שאופרטיבית המנגנון הנכון, נבין את העלויות של זה, אבל זה משהו כל כך בסיסי, את יודעת, אנחנו לא מדברים על מותרות, זה באמת, בנאדם לוקח תרופה, שיבין מה הוא לוקח

מירי כהן: אני רוצה להתייחס משהו נוסף, מירי כהן, משרד הבריאות

מירי כהן:  אגב, הנושא של ההנגשה, גם השפתית וגם התרבותית היא לא מותרות, היא חובה, במערכת הבריאות, אני לא מדברת על מערכות אחרות, אני מדברת רק על הבית שלנו, מערכת הבריאות, זו חובה, כי אחרת אם אדם ייקח, כל מטופל יקבל שירות שהוא לא מבין אותו, הוא לא יכול להבין אותו, אני אומרת זה גם שפתית, אבל הרבה פעמים זה גם יכול להיות תרבותית, שיבין גם את ההקשר התרבותי ומה זה אומר, לא רק, למה לקחת את התרופה וכו' ולכן משרד הבריאות, משרד הבריאות היה החלוץ, אני חוששת שהוא גם היחידי נכון להיום שהכיר בחובה הזאת והסדיר את זה, בחוזר מנכ"ל, כבר לפני עשר שנים, שכל ספקי השירותים, אני מדברת על קופות החולים וגם בתי חולים, חייבים להנגיש את השירותים שפתית ותרבותית, בארבע שפות, גם ערבית, גם אנגלית, גם אמהרית וגם רוסית, זה חובה, זה לא מותרות, זה חובה וזה אומר, גם נושא של קבלת תרופות זה גם חלק מהשירות

מירי כהן:       זאת אומרת יש לי היום את ההסדרה הזאת, האם זה נעשה באופן מלא, כנראה שלא מספיק, לצורך העניין, בעיקר בעניין תרופות

מירי כהן:  אגב, משרד הבריאות מפעיל מוקד טלפוני לתרגום, שגם כולל את השפה הרוסית, שמטפלים יכולים להתקשר אליו, קופות החולים, גם הם מקושרות למוקד הזה, כלומר שותפות למוקד שלנו, מול מוקד קול הבריאות, שכל מטופל יכול לפנות אליו, כל אדם והמוקד הזה פעיל, כלומר יכול לתת את המענה הזה, אנחנו פועלים, כרגע הוא נגיש, אני לא חושבת שהוא פעיל 24 שעות, אבל בוודאי שש שעות של בתי מרקחת, זה יותר פשוט מאשר חדרי מיון, לצורך העניין והחובה הזאתי מוכרת והיא מבחינת הבריאות זה לא שירות, אני לא יודעת מה, משרד התיירות אז אפשר לחכות ללא יודעת למתי ולכן אני אומרת זה מוסדר

מירי כהן:  אנחנו כן רוצים להיכנס לנושא של ההסדרה והבקרה והרגולציה, גם לנושא הזה, כלומר לגבי החובה, איך קופות החולים, ספקי השירותים בעצם, מנגישים את השירותים האלה, זה אחד האתגרים שלנו

מירב כהן: אוקי, בפשט של החיים, בנאדם חולה, מגיע לרופא שלו, הוא לא מבין בוודאות מה הרופא אומר, כי הרופא מדבר עברית, הוא מקבל אחר כך מרשם שהוא לא מבין מה כתוב במרשם, כי זה בעברית, אחר כך הוא לוקח את התרופה וגם המרשם של התרופה הוא בעברית, אז כדאי שיהיה משהו כתוב, עכשיו זה תרופה, אתה צריך לדעת מינון, כן לקחת, לא לקחת, כמה ימים, זה בכל זאת משהו שהוא עניין בריאותי

מירי כהן: בוודאי שזה רצוי, אני כבר אומרת, אגב, זאת הסיבה, הנושא של ההנגשה, אני אומרת, גם אם זה לצורך העניין, בשפה מובנת וכו', זה ברור שגם מה שכתוב בדף שמלווה את זה, לא מספיק ולכן אנחנו, לצורך העניין, תפקידו של הרוקח זה לא למכור תרופות, אלא תפקידו של הרוקח זה להסביר

מירב כהן: אוקי, אז בואו נסכם ככה, בואו נעשה עוד דיון עם קופות החולים, שיחשבו לפני זה

מירב כהן:  אגב, מבחינתי, דין רוסית, כמו דין אמהרית, כמו דין ערבית, אולי כבר יש מתורגם

מירי כהן: ערבית זה חובה בחוק, שוב, כפי שאמר אלי מרום, זה חובה בחוק

מירב כהן: אני בטוחה שיש גם את אותה בעיה לדוברי האמהרית, אני מניחה ואם כבר מייצרים פתרון אז כדאי לחשוב, גם על שפות אחרות, לא?     

אליהו מרידור: תבדילו בין שפה מדוברת לשפה כתובה, חלק מהאוכלוסייה הבוגרת, העולים מאתיופיה 

אליהו מרידור:  לא קוראים אמהרית, הם דוברים אמהרית ולכן זה לא הכרחי

מירב כהן: אה אתה אומר זה בעל פה

קריאה: הילדים שלהם שמנגישים להם

מירב כהן: טוב, הילדים כבר יודעים עברית, זה סיפור אחר, אבל טלפון יש באמהרית אז אוקי

מירי כהן: אגב, לגבי האמהרית, מכיוון שהפערים שם יותר גדולים שעלו, אז גם הפעלנו מגשרים בקופות החולים כדי שילוו את האנשים ויתנו להם באמת, את הסיוע, גם להנגשת השירות, שוב, לא רק מבחינת התרגום, אלא להבין, באמת, את ההקשר התרבותי של צריכת שירותים, פעילות שנעשית באמצעות קופות החולים, חלק מהם עד היום, אבל זה היה משהו מאוד חשוב כדי להנגיש את זה

מירב כהן: אוקי, אז מה שהייתי מתארת לקופות החולים וגם את תחזרי למטה שלך, זה באמת, איך יוצרים מנגנון שאולי הרוקח בבית המרקחת, מזהה את שפת החולה, או שאפילו אם הבן בא לקחת, הוא אומר, אבא שלי הוא דובר שפה כזו וכזו והוא יודע להדפיס את ההנחיות, בדרך כלל שמים במדבקה על התרופה, אז הוא יודע להדפיס את ההנחיות בשפה הרלוונטית, על פי קיו אר קוד שיש לו

יורי מגנר: מירב, באותו באמת, אתר, הם מזהים את הברקוד של התרופה שיהיה אופציה לתרגום, להוציא את העלון ברוסית וזה חשוב שהוא יהיה מעודכן

מירב כהן: זה באחריות החברה, ברור, גם העלון בתרופה צריך להיות מעודכן, איך שהם מעדכנים את העלון הזה, שיעדכנו גם את הגרסה האינטרנטית

יורי מגנר: באותו אתר צריך להיות איזשהו מקום שבו הרוקח יכול לכתוב באמת, מה המינון של התרופה וכמה צריך לקבל, כי זה כתוב במרשם, הוא רואה את זה מול העניים וככה לא יהיה טעות

מירב כהן: כבת להורים מבוגרים, גם כשכותבים בעברית, הם לא תמיד מבינים את מה שזה, עדיין צריך ללוות אותם, אבל לפחות שהם יידעו מינונים

עופר ישי: רק שנייה, להדגיש מה שאת אמרת, כי אני חושב שפה, לכאורה, אם הבנתי גם את ידידי במשרד הבריאות, יש אחראי לעשות את זה, רק אין לו היום אחריות חוקית לעשות את זה והיצרן צריך לעשות את זה

מירב כהן: אם צריך תיקון חקיקה, נטפל בזה

עופר ישי: אני חושב שכל העבודה מעבר לזה, אבל בסוף, צריך להיות מישהו שלוקח אחריות שלא חס וחלילה, מישהו יפגע

מירב כהן: תראו, אני הגישה הפרלמנטרית שלי, אני לא אוהבת להעמיס בחוקים, אם יש חוק קיים שאפשר להתלבש עליו ורק לראות שעושים את זה הכי טוב, אם נגיע למסקנה שצריך חוק חדש, נעשה חוק חדש, אבל אני לא בטוחה שזה המצב

מירב כהן:  אז משרד הבריאות, בואו תעשו גם על זה בדיקה, לקראת הדיון הבא, האם יש חקיקה קיימת, או שצריך - - -     

טטיאנה ברליו: סליחה, אפשר שאלה למשרד הבריאות?     

מירב כהן: כן, בטח, על זה, על הנקודה של התרופות?     

טטיאנה ברליו: כן, על התרופות למרכז התרגום, אני טטיאנה ברליו מכל זכות

מירב כהן: תיכף גם נגיע אליך

טטיאנה ברליו: חברי מכבי הם טוענים שהם לא יכולים לקבל שירות תרגום בשפה הרוסית, האם זה נכון? הם מתקשרים למשרד הבריאות, מבקשים את השירות - - - 	 

מירי כהן: אני שוב, בדיון הקודם, האמת, הייתה פה מנהלת קול הבריאות, מכיוון שהפעם התמקדנו בנושאים אחרים היא לא, אני לא זוכרת לומר, אם מכבי, כלומר קופות יכולות להפעיל את השירות בעצמם, להפעיל מוקד וזה בסדר, הן חייבות להנגיש את השירות, הן יכולות לעשות את זה באופן עצמאי, על ידן, להפעיל את המוקד שלהם והן יכולות להתקשר עם המוקד של משרד הבריאות, אנחנו נותנים את הפלטפורמה

מירי כהן:  אני לא זוכרת לומר כרגע, אני יכולה לבדוק את זה, אולי אפילו תוך כדי הישיבה, האם המוקד של משרד הבריאות, מכבי עובדת איתנו, או לא, שוב אני אומרת, אם לא - - -     

מירב כהן: אני עוברת לסעיף הבא, תחת משרד הבריאות וזה סוגיית היצע הפסיכולוגים דוברי הרוסית, עלתה טענה שאין מספיק מטפלים בשפה הרוסית, האם נעשתה בדיקה?     

מירי כהן: לצערנו, ניסינו לבדוק את זה, אין את השדה הזה שמגדיר את השפה, ניסינו לבדוק גם מול קופות החולים - - -     

מירב כהן: תקשיבי, זה הזיה, אגב, זה לא רק אצלכם, זה גם במשרד הרווחה, אני שואלת, תגידו, כמה עובדים סוציאליים דוברי השפה הרוסית יש לכם, 'אין את המידע הזה'

מירי כהן: ניסינו, אני כבר אומרת, מה שדיברנו גם עם חטיבת המרכזים הרפואיים שהיא גם אחראית על בתי החולים הפסיכיאטרים, כלומר כל השירותים הרפואיים הממשלתיים, אמרו שניסו לעשות בדיקה פרטנית, אבל אין שדה, עכשיו מה אני אומרת? אמרתי, אוקי, תראו איפה נולד המטפל, אולי זה יעזור, אז אמרו לי, בצדק, שגם אם מטפל נולד במדינה מסוימת, זה לא אומר שהוא יכול לתת את השירות בשפה הזאתי ואנחנו יודעים שלא, כלומר מי שנולד, לכן זה לא מדד

נורית איתן גוטמן: אז מה עושים?     

מירי כהן: שאלה טובה, אני אומרת שאנחנו מנסים לאתר את הנתונים האלה, אבל זה סוגייה שהיא לא פשוטה

מירב כהן: אז תעשו סקר, תוציאו שאלון לכל המטפלים שלכם, אני מניחה שיש לכם פרטי קשר שלהם - - -     

מירי כהן: שאלה טובה

מירב כהן: סקר, אנא תמלאו, איזו שפה אתם דוברים ונבדוק את זה

מירי כהן: אני לא בטוחה שיש לנו דרך לעשות את הסקר, אבל שוב אני אומרת, דרכנו אנחנו כן מנסים - -      

מירב כהן: מה הבעיה לעשות סקר?     

מירי כהן: כי אני לא יודעת, אם יש לנו את פרטי התקשרות עם כל המטפלים

מירב כהן: אבל הם עובדים שלכם

מירי כהן: לא, הם לא עובדים שלנו

קריאה: דרך קופות

מירי כהן: קופות החולים הם לא שלנו

מירב כהן: אז אתם הרגולטור של הקופה, תגידו לקופה, אנחנו מבקשים מכם, בואו נעשה שנייה מבצע איסוף מידע, שנבין, אולי תגלו שיש שלושה מטפלים בשפה הרוסית במדינת ישראל

מירי כהן: אנחנו ננסה, כמו שאמרתי, מה שבבית שלנו, באחריות, בבעלות של משרד הבריאות, אנחנו מנסים לעשות את זה, אנחנו נפנה לפיקוח על הקופות אצלנו, כי כבר פנינו אליהם, ניסינו לאתר את המידע הזה, לא שלא, ניסינו, התשובה הייתה שאין, אבל ננסה לראות, אם יש דרכים אקטיביות, שוב, לקופה, אם הקופות יכולות, או למצוא דרך, כמו שאת אומרת, באיזשהו סקר, ננסה, שוב, גם אותנו זה תסכל, לכן גם התעכבתי בתשובה, להגיד שאנחנו לא יודעים, באמת זה נשמע בעייתי

מירב כהן: רק שתבינו את סדרי הגודל של הבעיה, יש 1

מירב כהן: 200 מיליון אזרחים וותיקים בישראל, 200 אלף מתוכם שזה שישית מהזקנים במדינת ישראל, מדברים רוסית, חלקם רק רוסית, אנחנו לא יודעים, אם הם יכולים לקבל את השירות הזה?     

נורית איתן גוטמן: אפשר להתייחס לזה? אני נורית, עובדת סוציאלית של קופת חולים כללית

נורית איתן גוטמן:  אמרת בתחילת הישיבה שכדאי למקד את המשאבים, איפה שאפשר לעשות משהו, אם סקר, בלי סקר, אין מטפלים, לא דוברי עברית, לא דוברי רוסית, יש חסר עצום בתחום הטיפול בארץ, לא פסיכיאטרים, לא פסיכולוגים, לא עובדים סוציאליים, על אחת כמה וכמה, דוברי רוסית, אז אם תשקיעי רבות בסקר, את תגלי על עצבאות, אולי שני ידיים, שיש מטפלים דוברי רוסית, זו מצוקה קשה מאוד

מירב כהן: בסדר, אבל להתחלה, ליצירת פתרון זה להכיר את הבעיה, להגדיר את הבעיה, כי אם אני אפילו לא מגדירה את הבעיה, איך אני אחתור לפתרון?     

נורית איתן גוטמן: מה תעשי?     

מירב כהן: אני אשקיע מאמצים בגיוס, זה בדיוק תפקיד של מתווה מדיניות, לחשוב אם אני מזהה שיש לי בעיה של פסיכולוגים דוברי השפה הרוסית, אולי אני צריכה לתת מענק לאנשים כאלה, לתמרץ, לפתוח תוכנית שיתוף פעולה עם האקדמיה, עכשיו תוכנית ספציפית לדוברי רוסית, בתחום הזה, לא יודעת, בואו נחשוב איך יוצאים מזה

נורית איתן גוטמן: אז אני חושבת שאפשר כבר להתחיל לחשוב על התוכניות, כי אם תעשי סקר זה מה שתגלי שאין

מירב כהן: שאין בכלל

יאיר סמוליאנוב: רק במשפט, אנחנו עשינו בלובי, מחקר משותף עם פורום הפסיכולוגים הציבורי, התעסקנו בזה, האמת, מה שנקרא, מבעיה לבעיה, אבל בהקשר לעולים שמגיעים מהמלחמה ואין להם פסיכולוגים ציבוריים, אז להם יש נתונים על פסיכולוגים דוברי רוסית

מירי כהן: מי זה להם?     

יאיר סמוליאנוב: לפורום הפסיכולוגים הציבוריים

מירב כהן: מה הנתונים?     

יאיר סמוליאנוב: אז הם חילקו את זה למה קורה, זאת אומרת, מישהו שגר בדרום והוא מחכה לפסיכולוג ציבורי ומישהו שגר במרכז ומישהו שגר בצפון ואין כיום בעצם מעבר, זאת אומרת, אם אתה היום נמצא, ככה אני הבנתי מהם, אם אתה נמצא עכשיו, סתם אני אומר, בנתיבות ואתה מחכה עכשיו לפסיכולוג ציבורי ואתה מבקש שהוא יהיה דובר רוסית אז לא יגידו לך עכשיו, תפנה לצפון, או למרכז או משהו ואז תקבל, אלא אתה בעצם נמצא בתור לפסיכולוג הציבורי של כל האזור הזה

יאיר סמוליאנוב:  נגיד בדרום אני יודע שמחכים בערך, באזור השנתיים, לפסיכולוג ציבורי דובר רוסית, לפי הנתונים שלהם

מירי כהן: אני חוזרת על הדיון שהיה שבוע שעבר, הדיון הלא פשוט שדיברנו בדיוק על הסוגייה של כמה זמן ממתינים בכלל לשירותים פסיכולוגים, כי יש בעיה בפסיכולוגיה בכלל, בשירותי הבריאות הנפש הציבוריים ודיברנו שבוע שעבר על נושא של שורדי שואה, אני מזכירה את זה, כי זה בעיה קשה, כלומר זה לא רק רוסית, יש לנו בעיה קשה מאוד בפסיכולוגיה, כלומר בכל הנוגע לשירותים הציבוריים, אכן יש זליגה לשירותים הפרטיים, לכן אני בירכתי שבוע שעבר, אמרתי שהפתרון שיש שירות באמצעות עמותת 'עמך' ואחרים שמנגישה את השירותים, הוא מבורך ואני אומרת את זה בכאב לב, המדינה כאן נמצאת בבעיה

מירב כהן: יש לי שאלה, אולי זה לא כיוון נכון, אני משתפת במחשבות, הרי להכשיר פסיכולוגים זה תהליך ארוך, זה לימודים מאוד קשים, קשה להתקבל, אבל יש גם לבלים, נגיד, עבודה סוציאלית, זה הכשרה יותר קצרה

מירי כהן: פסיכותרפיסטים, נכון, שהם עובדים סוציאליים

מירב כהן: אתם יכולים לעשות עכשיו תוכנית הכשרה, אתם כמשרד הבריאות, הוא לא יהיה עם תעודה של פסיכולוג, או אפילו עובד סוציאלי, אבל אתם תתנו לו איזה כלים והכשרה מזורזת, עכשיו הוא בקורס שלושה חודשים, חצי שנה, לא יודעת, הוא דובר רוסית ולפחות, הוא יודע לתת את האס, או, אס, כי האלטרנטיבה היא כלום, יכול להיות שזה לא אידיאלי, אבל אלטרנטיבה של כלום

מירב כהן:  עכשיו, להכשיר, היצע מספיק גדול של פסיכולוגים וגם דוברי רוסית, אני מבינה שאנחנו בברוך מאוד גדול, אולי אפשר למצוא פתרון שהוא לא אופטימלי, אבל לפחות זה יהווה איזשהו מענה של הכשרה מרוכזת, של משרד הבריאות, לדוברי רוסית

מירי כהן: חלילה שלא יאשימו אותנו שאנחנו נותנים רפואה סוג ב' לאנשים אחרים, אבל אני כבר אומרת שנייה - - -     

מירב כהן: לא, האלטרנטיבה זה לא לתת שירות וזה המצב הקיים

מירי כהן: שנייה, צודקת, זה מאוד בעייתי, אני רק אומרת שפסיכותרפיסטים, לא חייבים להיות פסיכולוגים, או עובדים סוציאליים, פסיכותרפיסטים יש גם אנשים שעוברים הכשרות נוספות ואני כבר אומרת, בגלל המשבר הקשה של בריאות הנפש, בכלל, גם אלה שישנם, לצערנו הרב וזאת בעיה, אני באה עכשיו מדיון בוועדה, כלומר זה בכל וועדה כמעט עולה, לא בכנסת, אבל לא צריך להיות בכנסת, כי אנחנו רואים את המצוקה בתורים, פה וכולנו רואים את זה, בשירות הציבורי, גם של הקופות, משרד הבריאות וכו', יש כאן משבר קשה, אנחנו מנסים להתמודד איתו

מירי כהן:  אגב, יש איזשהו פיילוט שאנחנו עושים לעובדים סוציאליים, כדי לנסות לעודד בפריפריה, אגב, זה גם משהו שידון השבוע גם בכנסת, אבל אנחנו מנסים למצוא פתרונות, זה לא פשוט

מירב כהן: למה אני אומרת את מה שאני אומרת? בסוף, אני הרבה פעמים, נגיד סתם, הולכת לביקורי בית, ביקורי בית זה דבר מאוד מלמד, אני לא עובדת סוציאלית ואני לא פסיכולוגית, אבל זה כן עושה למישהו טוב על הנשמה, עכשיו אם יש לבנאדם הזה, גם איזשהם כלים בסיסיים מקצועיים שאתם נותנים לו, אז אני לא אומרת, תמשיכו להשקיע בלהביא פסיכולוגים, אבל לפחות כמענה, שלא יישארו בלי כלום, אולי צריך לעשות איזה תוכנית חירום רגע, להכשרה בסיסית, כלים בסיסיים וגם אם יש בעיה שאותו בנאדם מזהה שהיא גדולה עליו, אין לו את הכלים המקצועיים לטפל בזה, אז הוא יכול לפנות למישהו מקצועי בקופת החולים, או במשרד הבריאות ולהעביר את זה למומחה גדול ממנו, מבינה? אולי צריך לחשוב על משהו כזה

מירב כהן:  רונית רוזין, בבקשה

רונית רוזין: זה חשוב מאוד, אנחנו בוועדה של שורדי שואה ויש להם מענה, דרך הרשות, הרשות היא מתקצבת טיפולים פסיכולוגים, ללא הגבלה, לכל החיים, לניצול שואה שמבקש את זה, דרך עמותות 'עמך' ו'אלה', יש לנו מטפלים דוברי רוסית, גם פסיכותרפיסטים וגם פסיכולוגים, יש קבוצות טיפוליות, יש קבוצות טיפוליות בזום, יש המון כלים ובסך הכול, לצערי, קהל היעד מתוך 100 אלף זכאים, גם מקבלי מענק זכאים, 7,000 מטופלים - - -     

מירב כהן: או, נקודה טובה רגע, שנייה - - -     

רונית רוזין: רק אני רוצה להשלים את המשפט, שיש פה גם עניין תרבותי, אני לא חושבת שיש ביקוש כל כך גדול, אנחנו יחד עם לובי המיליון, רוצים לצאת - - -     

מירב כהן: 7,000 אנשים מטופלים?         

רונית רוזין: כן, אנחנו רוצים לצאת לסקר צרכים, בקרב 55 אלף שורדי השואה, דוברי הרוסית, כי חלק ניכר מהשירותים שאנחנו מציעים, אנחנו מרגישים שפחות משתמשים בהם, אם למשל, מתנדבים, אין ביקוש למתנדבים, בקרב דוברי הרוסית, טיפול נפשי זה גם פחות, אנחנו רוצים את הנושא הזה לבדוק בסקר צרכים, כי אני לא בטוחה שהבעיה היא חוסר מטפלים באוכלוסייה הזאת של הניצולים

מירב כהן: אז תראו איזה יופי, תודה רונית, יש לך שתי עמותות עם פסיכולוגים, שבגדול, נגמרו להם הלקוחות, זה מה שהיא אומרת לך, בואו נחבר, בין זה לזה, עכשיו אני מעניין אותי מדינת ישראל, זקנים מעניין אותי בכלל, נכון שלשורדי השואה יש את הטיפול הזה, אבל מבחינתי איש זקן הוא איש זקן, אז אם יש פה פלטפורמה של אנשים שהמודל שלהם במצוקה, כי יש להם פסיכולוגים, דוברי רוסית, שמתמחים בעולם הזקנה, בואו נחבר ביניהם

רונית רוזין: אז בדיוק לחשתי כאן לנציגה בכללית, היא אמרה לי שהם מפנים, אבל יכול להיות שצריך לעשות יותר שיווק, או שיותר להפנות אנשים

מירב כהן: אוקי, אז אני מבקשת את הדבר הבא, לדיון בשבוע הבא, אני רוצה לומר את הדבר הבא, יש את סוגיית הסקר, לדעתי, כדאי לעשות, את אומרת בכל מקרה התוצאות יהיו עגומות וזה ידוע מראש, אבל לדעתי כדאי לעשות סקר

מירב כהן:  דבר שני, אני מבקשת שהקופות יבואו וארגוני 'עמך' ו'אלה' יבואו ונראה, איך מעבירים אליהם לקוחות, שמגיע להם פסיכולוגים בשירות הציבורי והם יקבלו מהם, שיהיו הספקים

נורית איתן גוטמן: אנחנו עושים את זה כל הזמן

מירב כהן: אני יודעת, אבל לא משנה, מבחינתי זה לא מעניין הרשות, או משרד הבריאות, זה ממשלת ישראל, אם אנחנו כממשלה, בסדר, אומרת פה רונית, הגזרה שלי של השורדים מכוסה, אבל יש לי גזרה אחרת של זקנים שזה לא מכוסה, בואו, אותם ספקים, יש להם התמחות, הם דוברי שפה רוסית, אפשר להשתמש בפלטפורמה

נורית איתן גוטמן: אחד התפקידים של עובדת סוציאלית בקופת חולים היא לתווך לאוכלוסייה, איפה הם יכולים לקבל טיפול, אנחנו עובדים מול הרווחה, מול עמותות, יש עמותות של מחלות מסוימות, יש עמותות כמו 'אבי' ו'עמך', אנחנו עושים את זה, זה לחם חוקנו כל הזמן

מירב כהן: אוקי, אבל אני יודעת, מההכרות העמוקה שלי, עם 'עמך' ו'אלה', שהם במצוקה שאין להם יותר לקוחות     

נורית איתן גוטמן: אנחנו מפנים

מירב כהן: אז בואו בכל זאת נביא אותם ונראה איך דברים מתחברים

עופר ישי: אפשר שנייה, לגבי הנושא הזה, דיברת על סקר, הבעיה עם סקר שהוא מתיישן שעה אחרי שהוא נעשה - - -     

מירב כהן: לא, מי שדובר רוסית, דובר רוסית

עופר ישי: לא, אבל הסקר נמצא באיזשהו מקום, מה שאני מציע זה להטמיע את זה במערכות המידע

מירב כהן: אה, שזה און גויינג

עופר ישי: מה זה אין שדה? פותחים שדה, עכשיו כשיש לך מוקדן אז את אומרת, איזה שפות אתה שולט, עכשיו אני לא רוצה פה, אני מציע שאנחנו נבדוק את זה, יחד עם המשרדים, גם הרווחה וגם הבריאות, כדי לראות אם אפשר לעשות את זה, כי אז המידע נישאר

עופר ישי:  דבר נוסף, לגבי סקרים, אז רק רציתי להגיד שיש לנו מערכת שעומדת לרשות כל המשרדים, שאפשר לשלוח הודעות, כולל קישור לסקרים, כולל מערכת סקרים שיש לנו, שאפשר להקים סקר, אז אני מציע שבמידה וירצו, שיפנו אליי ואנחנו נוכל לעזור להם בזה

יורי מגנר: אני רוצה להעיר, באתר מכבי יש נתונים על כל רופא, כלומר אפשר -      

מירב כהן: איזה רופא דובר איזה שפה, אוקי

מירב כהן:  אני עוברת ממשרד הבריאות למשרד הרווחה ששם הפוקוס היה, הפוקוס הבא, שוב פעם, אותו סיפור כמו הפסיכולוגים, רק בעובדים סוציאליים, האם יש מספיק עובדים סוציאליים שמדברים את השפה הרוסית וזה לא יפתיע אותם שהתשובה הרשמית שקיבלתי ממשרד הרווחה זה שאין בידי משרד הרווחה, נתון על שפת העובדים הסוציאליים, זה כאילו אותה בעיה

מירב כהן:  האם יש פה, אין פה נציגה ממשרד הרווחה, אני חושבת, נכון? שזה לא טוב, תודה לנציגי משרד הבריאות, רגע, שנייה, אני עברתי למשרד הרווחה, אז אין לנו נציגים של משרד הרווחה שאני חושבת שזה לא תקין שהם לא הגיעו, אבל יש את נציגה של מרכז השלטון המקומי, נכון?     

נטלי קפוליאנסקי: אפשר להתייחס לשאלה שלך?     

מירב כהן: את על הנושא של העובדים הסוציאליים? רק מאיזה גוף את?     

נטלי קפוליאנסקי: אני ממשרד העלייה והקליטה, לפני כשנה, אנחנו העברנו סקר למשרד הרווחה, בדיוק באותה מטרה, להבין כמה עובדים סוציאליים, דוברי איזה שפות, לגבי כל השפות, לא הייתה היענות ברשויות בכלל לסקר הזה, יש מחסור בעובדים סוציאליים חד-משמעית יש מחסור

נטלי קפוליאנסקי:  יש לנו גם איזושהי תוכנית מגירה להכשרה, אבל גם, בשיתוף עם משרד הרווחה, נשמח מאוד - - -      

מירב כהן: אוקי, זה טוב, אם כך, להפנות את זה לנציגת השלטון המקומי, כי בסוף העובדים הסוציאליים מועסקים דרך השילטון המקומי

מירי כהן: סליחה שאני חוזרת למשרד הבריאות, מכיוון שהבאנו גם את אנשי הדיגיטל והדטה של משרד הבריאות, גם לגבי הנגשת השירותים אצלנו באתר, לדוברי רוסית, אז אם אתם רוצים לשמוע, אני חושבת שהם עושים עבודה

מירב כהן: אז תיכף, אנחנו נגיע לכל זכות ולאתרים וניגע בזה, אני חוזרת לעובדים הסוציאליים בשלטון המקומי, מי נציגת השילטון המקומי?     

צחי שלום: אני הנציג

מירב כהן: מצוין, בבקשה, אז אני אשמח שתתייחס רק להיצע העובדים הסוציאליים בשפה הרוסית

צחי שלום: זה לא התחום שלי

מירב כהן: אז למה שלחו אותך?     

צחי שלום: המרכז השלטון המקומי, כי מדברים על הנגשת שירותים טכנולוגיים, אבל כמו שהנציגים אמרו פה, יש מחסור בעובדים סוציאליים, אנחנו מכירים את ה- - -     

מירב כהן: האם אתה יודע, כמה עובדים סוציאליים דוברי השפה הרוסית, יש לכם?     

צחי שלום: לא יודע, אני יכול לבדוק ולהגיד

מירב כהן: לא הכינו אותך לדיון - - -     

צחי שלום: לא לנישה הזאת, הייתה אמורה להיות נציגה אחרת

מירב כהן: לא, זה על מישהי ספציפית, אנחנו תמיד עושים דיון קודם ויש שיעורי בית שכל אחד עושה

מירב כהן:  אוקי, תנסה ואנחנו עוד מעט נחזור אליך

מירב כהן:  אז איגוד העובדים הסוציאליים, הנציגה שלהם נמצאת בזום, נכון? אנחנו לרוב, לא מאשרים הגעה בזום, אבל בגלל השביתה ברשויות המקומיות, כאמא, אני מזדהה איתך, ליבי איתך ואנחנו נקבל אותך בזרועות פתוחות בזום

מירב כהן:       	היא קריטית לי, כי היא בעצם, היחידה פה בדיון שיודעת להגיד לי, מה המצב ברשויות המקומיות, אתם רוצים לעלות אותה טלפונית ואני אשים, תתקשרו אליה בבקשה מהנייד, מצוין

מירי כהן: אני בינתיים יכולה להשיב לשאלה לגבי מכבי, אם אתם רוצים, כבר בדקתי, מאוחדת וכללית, שתי הנציגות שנמצאות פה, אכן חתומים, כלומר יש להם הסדר עם מוקד 'קול הבריאות' של משרד הבריאות ולכן מקבלים שירותים, מכבי לא ולכן הם לא מקבלים את השירות, זה לא אומר, הקופה, אם היא לא מתקשרת איתנו, צריכה לספק את השירותים בעצמה

מירב כהן: אוקי

מירב כהן:  בואי אני אשים על ספיקר פשוט, סליחה, אפרת, זה לא פתרון הכי אלגנטי, אבל, הנה

אפרת רותם: בסדר גמור, נעים מאוד, עורכת דין ועובדת סוציאלית, אפרת רותם, אני מנהלת חטיבה ארצית, לאיגוד העובדים והעובדות הסוציאלית

אפרת רותם:  תראו, המצב בתחום לעבודה הסוציאלית, בדומה למצב בפסיכולוגיה הציבורית ובתחומי טיפול אחרים, הוא יש מחסור בעובדים סוציאליים נקודה, בכל המשק, יש להערכתנו כ- 1,500 משרות קיימות שלא מאוישות, זו נקודת הפתיחה

מירב כהן: כמה משרות?     

אפרת רותם: להערכתנו כ-1,500, לא רק בשלטון המקומי, אגב, גם במשרדי הממשלה, בעמותות וכו', זו נקודת הפתיחה, אחרי ההנחה הזאת, כשאנחנו מדברים באופן ספציפי על הנגשה לקשישים דוברי רוסית, אנחנו ניסינו לעשות לקראת הדיון, איזושהי בדיקה מדגמית, זה לא איזשהו סקר מקיף, אבל זה כן, בדיקה מול עובדות ועובדים סוציאליים ברשויות שונות, להבין, האם יש בעיה והתמונה שאנחנו קיבלנו ואגב, את מפתיעה בעיניי שאין, לא מזוהה בכלל בעיה, זאת אומרת, נכון, אין בהכרח בכל מקום עובדת סוציאלית, דוברת רוסית, בחלק מהמקומות יש, בחלק מהמקומות אין, אבל נמצאים כל מיני פתרונות בשטח של, בוא נאמר, משביעי רצון בנסיבות, למשל, על ידי עובדות סמך מקצועי, עובדת סמך מקצועי הן עובדות שהן לא עובדות סוציאליות, הן כן עובדות במחלקה לשירותים חברתיים והן עוסקות, לצד העובדים הסוציאליים, בעצם, במתן הסיוע, אז לפעמים, הן מסייעות בתרגום ובהנגשה ובליווי ובמקרים אחרים, יש כל מיני פתרונות אחרים, שוב, זה לא מושלם, אבל מהצד השני, בנסיבות הקיימות, זה גם לא איזשהו מצב קטסטרופלי, נאמר את זה ככה, שהוא שונה משאר המצב של השירותים החברתיים

מירב כהן: קטסטרופה היא שוויונית, בכל השפות

מירב כהן:  אני אגיד לך ככה, אבל אין לך את המידע, כאילו על ההיקף של הביקוש מול ההיצע

אפרת רותם: אין לי את המידע של הביקוש מול ההיצע, מה שכן יש לי זה את הבדיקה המדגמית, שבה שאלתי, האם נתקלים במצבים שלא מצליחים לתת את השירות וקיבלתי תשובה שלא, לפחות בעניין המחלקות בשירותים החברתיים, מצליחים לתת את השירות, זה לא אומר שאין בעיות - - -     

מירב כהן: אוקי, אני רוצה רגע לשמוע את נציגת שי"ל, הביטוח הלאומי, שאת מבחינתי - - -     

ורה שלום: לא שי"ל, שירות ייעוץ לאזרח הוותיק ומשפחתו, שי"ל שייך למשרד הרווחה, לכלל האזרחים וזה שירות ייעודי, חמישים שנה, כבר עובד בביטוח הלאומי

מירב כהן: אוקי, אז את מבחינתי בוחן מציאות, מבחינת העובדים הסוציאליים, המצוקה היא גדולה, יש על זה פניות, אנשים נתקעים?     

ורה שלום: קודם כל, באמת, עובדים סוציאליים זה חומר שהולך ואוזל, אני מוציאה מכרז ואין מועמדים לפעמים ולפעמים זה משרות, אפילו ממש קורצות, אנשים לא באמת, כאילו, מחפשים היום בתחום הפרטי

ורה שלום:  יש חסר בעובדים סוציאליים

ורה שלום:  רציתי להתייחס לכל העניין של - - -     

מירב כהן: רגע, אפרת, את רוצה עוד להשלים משהו? או שאני נותנת רשות דיבור לאחרים

אפרת רותם: לא, אני רוצה להודות, תודה רבה

מירב כהן: אוקי, אז תישארי איתנו בזום, תקשיבי, אם יש לך משהו חשוב, תכתבי לנו ואנחנו נעלה אותך

ורה שלום: קודם כל, ממש תודה שאת נותנת לי את הבמה

מירב כהן: לא, לא, את חשובה מאוד

ורה שלום: כי אני שומעת את הדברים ואני אומרת, מה הם לא יודעים עלינו? איך לא יודעים? א', יש לנו שירות שקם - - -     

מירב כהן: אני הבאתי לכם חברה שהיא מתנדבת, אחת הטובות, גייסתי לכם מישהי מעולה

ורה שלום: כבר היא חברה וותיקה

ורה שלום:  ובאמת, השירות קם לפני חמישים שנה, על ידי ניצול שואה, אדם יקר שאני ראיתי אותו פעם אחת, הוא היה חתיך הורס, אבל מעבר לזה, אין לי הרבה מה להגיד, אבל הוא ראה את הבעיה הקשה מאוד של אנשים יוצאי שואה, שורדי שואה הרד-קור שהיו אז והפער בתרגום בשפות, שלא ידעו לדבר

ורה שלום:  השירות קם על הרקע הזה

ורה שלום:  היום יש לנו חמישים עובדים סוציאליים שמנהלים את השירות, עובדים שבאמת, אני מלקטת אותם עם שליחות, עם אהבת אדם עמוקה מאוד, מי שלא, לא שורד אצלנו, אבל יש לנו 5,000 מתנדבים שרבע מהם, בלי לעשות בדיקה יותר מידי עמוקה, שהם דוברי רוסית - - -     

מירב כהן: וואלה?     

ורה שלום: אנחנו מגייסים אותם כדוברי רוסית ואני אסביר מה המקום שלהם

מירב כהן: לובי המיליון, צריך לחבר את העמותות, כי הן לא מכירות

ורה שלום: אנחנו לא עמותה, אבל גם - - -     

מירב כהן: לא, צריך לחבר את העמותות אליכם, כי העמותות בדיון הקודם אמרו, אין לנו אל מי להפנות, אין שירותים ברוסית

ורה שלום: יש להם, גם חלקם הגדול, באמת מכירים אותנו, רק מה, זה לא מופנם, כי בחברה הישראלית, תפיסת ההתנדבות היא קצת כזאת, זה לא מישהו מאוד מקצועי זה רק מתנדב ואצלנו המתנדבים עובדים בהתנדבות והמתנדבים דוברי רוסית, לגייס אותם זה לא פשוט, כי אתה צריך לגייס מתנדב דובר רוסית ודובר עברית

ורה שלום:  כל הטפסים שאנשים מגיעים לביטוח הלאומי ומדובר בעיקר הקשישים, אבל לא רק הקשישים, מישהו צריך לתרגם להם, פתאום יש עלייה מאוקראינה ויש לנו הרבה מאוד, הצורך בתרגום הוא מאוד גדול

ורה שלום:  לפני עשר שנים, הקמתי מרכז תמיכה מידע טלפוני, מעבר לזה שיש 24 סניפים, בכל סניף יש מחלקה ובכל מחלקה יש מתנדבים, גם דוברי רוסית שמתמחים, בין השאר, במידע ותרגום - - -     

מירב כהן: אבל לרגע, אני רוצה למקד אותך לסעיף בדיון שעוסק בעובדים הסוציאליים בשלטון המקומי, האם לשיטתך, ממה שאת מקבלת מפניות הציבור, יש שם בעיה גדולה, כי אומרת לנו מי שאחראית על העובדים הסוציאליים שיש מענה - - -     

ורה שלום: האמת שאנחנו מתגברים על זה

מירב כהן: אוקי, אז אני עוזבת את זה, אנחנו –     

ורה שלום: אני לא חושבת שתוכלי לפתור את הבעיה וגם, האמת, רציתי מאוד, ככה, להעיר איזושהי הערה ולומר שלפני כמעט עשרים שנה, היו 300 גריאטריים בישראל, בערך, רובם היו במרכז הארץ, במסגרת העבודה גרונטולוגיה, ביחד עם פרופסור בריק, ניסינו לעשות איזשהו פרויקט מאוד רציני ולתגמל ולתת מלגות לאנשים שילמדו וכו', היו שישה אנשים, אולי, שנכנסו לפרויקט, לא יודעת כמה סיימו והיום המצב הרבה יותר טוב, יש 350 אולי, לא יודעת כמה גריאטריים יש היום וגם הסיפור הזה של פסיכוגריאטר הוא לא באמת מקצוע שמוכר בישראל ולכן, גם יש הרבה מאוד דברים על יד, אז הנושא הוא לא באמת, כל כך מטופל

ורה שלום:  מה שאני יכולה לומר מהצד שלנו, ביחס לשתי הקטגוריות, גם כדוברי רוסית וגם כשורדי שואה, יש לנו כבר עשרות שנים מתנדבים שהם מומחים בקשר, מול הקרן לרווחת ניצולי שואה, מול הרשות, עובדים שלנו, עובדים מול הרשות, עובדים מול כל התרגום של טפסים, מילוי טפסים לגרמניה, רנטות וכדומה, יש לנו פעילות בכל סניף, יש לנו מישהו שעוזר ואם אין לנו באותו סניף, זה לא סתם מתנדב זה מישהו שבאמת, יש לו מומחיות וידע רציני, אז אנחנו נעזרים, גם בסניפים אחרים, גם אם זה טלפונית, או פיזית הם מגיעים, לדבר הזה יש לנו פתרון

מירב כהן: רק תתכנסי לסיום, אני חייבת לעבור לדובר הבא

ורה שלום: מתנדבים דוברי רוסית, עושים עבודה מצוינת, גם במרכז התמיכה והמידע

ורה שלום:  יש לנו גם נתב שיחות בחמש שפות, עברית, ערבית, רוסית, אמהרית ואנגלית, בטלפונים שונים, לא צריך ללחוץ על שום כפתור, אנשים מתקשרים, זה היה ב-2008, הרגשתי שניצחתי את הביטוח הלאומי ואכן אנשים שלושים אחוז נוטשים את השיחה, כי אם אתה צריך להשאיר הודעה אז הוא נבהל

ורה שלום:  הקמתי מרכז תמיכה טלפונית שמתקשרים ומקבלים מענה ואני חושבת ש- - -         

קריאה: שפה שלהם

ורה שלום: שפה שלהם, משאירים הודעה וחוזרים אליהם, מתנדבים דוברי רוסית, הולכים ועושים ביקורי בית, אנחנו עוסקים בביקורי בית, יש לנו בסביבות 8,000 קשישים בכלל, שאנחנו מבקרים אותם, האוכלוסייה דוברת הרוסית, באמת, מישהו פה העיר בעניין התרבות, לא תמיד הם צרכנים של ביקורי בית קבועים, הם לא תמיד מוכנים לפנות, לקבל שירות תמיכה פסיכולוגי, או משהו אחר, כלומר, גם פה, יש פה תהליך של שכנוע והתערבות ואנחנו ערים לזה, בצד שאנחנו נמצאים בו

מירב כהן: אוקי, תודה רבה רבה

מירב כהן:  אז אני עוברת ממשרד הרווחה

מירב כהן:  תראו, אנחנו מדברים פה בדיון, ללא מידע, ללא נתונים, אין נתונים, כמה מדברים רק רוסית וכמה מהם זקוקים לטיפול נפשי, או לטיפול סוציאלי והם לא יכולים לקבל, כי יש רק כך וכך, עובדים סוציאליים, או פסיכולוגים, כאילו, אין נתונים

מירב כהן:  אז בהיעדר נתונים, אני שואלת גוף שמטפל בפניות ציבור, אבל זה לא רציני

יאיר סמוליאנוב: על הביקוש יש נתונים, זאת אומרת על כמה דוברי רוסית נדרשים

מירב כהן: ממתינים לשירות פסיכולוגי?     

יאיר סמוליאנוב: לא, לא, על כמה לא יודעים לקבל מידע בשפה העברית וכמה נדרשים לסיוע

מירב כהן: לא, את זה ראיתי, אבל כשאני הולכת לתחומים הרווחתיים אז אין לי את המידע מה הפער, בין ההיצע לביקוש

רונית רוזין: כל שורדי השואה, בצד של הביקוש, לפנות אלינו ולנסות, רק ב'אלה' יש 70 מטפלים דוברי רוסית, עכשיו הוא שלח לי תשובה

מירב כהן: 70 מטפלים דוברי רוסית ואני יכולה להגיד לכם ש-     

רונית רוזין: הקושי הוא בפריפריה

מירב כהן: אני יכולה להגיד לכם שמהפרספקטיבה שלי, אני עובדת עם 'עמך' ו'אלה' שהם מוטרדים, מה הם הולכים לעשות ביום שאחרי, כי אוכלוסיית השורדים מתמעטת ויכול להיות שאפשר פה לעשות הסבה

נורית איתן גוטמן: 'עמך' משמשים ספק לקופות, לבריאות הנפש, אז אנחנו כן עובדים איתם וכן מפנים אליהם, לא רק שורדי שואה, אלא מתמודדי נפש בכלל, באוכלוסייה הבוגרת

מירב כהן: אוקי, אז צריך לראות, האם יש פה משאב שעדיין לא חיברנו אליו ו'אלה'?     

נורית איתן גוטמן: 'אלה', אני אבדוק, אני לא בטוחה, אני לא מכירה שם ספקים שלנו, אני אבדוק את זה, אבל 'עמך', אני בטוחה ואני יודעת שאנחנו עובדים איתם

ורה שלום: אני רוצה להעיר בנושא של שורדי שואה, יוצאי מרוקו, צפון אפריקה, עירק וכו'

ורה שלום:  אז ב'עמך' וב'אלה', הרבה פעמים נדרשת להתערב באופן אישי, לנצל את הקשרים שלי כדי שיקבלו חלק מהאנשים ויתנו להם שירות, אז כאילו אם חסר אז - - -     

מירב כהן: רונית, יש יוצאי מדינות ערב ואירן ש-     

רונית רוזין: אני לא מכירה את הבעיה הזאת

מירב כהן: לא אמורה להיות בעיה, אז תפנו לרונית

רונית רוזין: הבעיה קיימת, בעיקר בפריפריה, שם יש פחות מטפלים ולא רוצים לנסוע, ניידות ובאמת, שם צריך לעשות עבודה

מירב כהן: אוקי, אני עוברת לסעיף הבא- - -     

יורי מגנר: אם אנחנו כבר מדברים על ביטוח לאומי, אני רוצה רק להגיד, אפשר אם תרשי לי?     

מירב כהן: רק שם וארגון?     

יורי מגנר: יורי מגנר, חבר מועצת עריית יוקנעם

מירב כהן: יוקנעם, כבר אמרת, כן

יורי מגנר: אני רוצה להגיד שלפעמים יש מצבים מסוימים ששום מתרגם ועם רצון טוב, לא מסוגל להתמודד עם בירוקרטיה שיש במשרדים, אני נתקלתי לאחרונה במקרה שאני לא יודע מה, איך להגיד, זה קרה עם אמא שלי, יום אחד היא מקבלת דרישת תשלום מסוימת, מביטוח לאומי ואז מתברר שזה כתוצאה מזה שהיא לא קיבלה תשלום חד-פעמי בשנת 2020 והתשלום הזה יועבר בפיגור, הוא עבר ל-21, זאת אומרת ב-21 היא קיבלה פעמיים, כתוצאה מזה היא עברה על הרף ואז עכשיו, אותם 2,000 שקל בדיוק, שהיא קיבלה פעמיים, עכשיו ביטוח לאומי מוריד, דבר מאוד מאוד פשוט, אי אפשר להתמודד עם זה, זאת אומרת - - -     

מירב כהן: אז זה מוביל אותי לחלק הבא בדיון בדיוק, הדברים שלך - - -     

יורי מגנר: זה פשוט לא יאומן

מירב כהן: הבעיה ידועה, זה מוביל אותי לחלק הבא בדיון, עם הביטוח הלאומי

מירב כהן:  מה שהיה בדיון הקודם זה שהיו הרבה מאוד עמותות שמתמחות בלהגיע לבתים של אנשים, לעזור למבוגרים להתמודד עם הבירוקרטיה והן הלאה וביקשנו מנציגת הביטוח הלאומי, אני לא יודעת אם לבנה פה

קריאה: הייתה

מירב כהן: ומה? נשברה? שתחזור, זה החלק שלה בדיון, כי מה שביקשנו מהם לבדוק אפשרות שאנחנו נחבר, בין עמותות שנותנות שירותים בשפה הרוסית, בפריסה ארצית, אני רוצה שהיא תהייה פה, זה עניין אופרטיבי, חיכינו חודשיים לתשובתה

מירב כהן:  אז המטרה הייתה לבדוק, אם הם יכולים לחבר למוקד של הביטוח הלאומי

מירב כהן:  אז אני עוברת לסעיף הבא, עד שהיא תחזור

מירב כהן:  בואו נעבור לאתר 'כל זכות', פה בעצם, אני בזמנו, יחד עם חבר הכנסת בליאק, העברנו כספים קואליציוניים כדי לתרגם דפים של אתרים לרוסית, אז נשמח לדעת מה קורה עם זה

גאלב מג'אדלה: בוקר טוב, תודה על ההזמנה, אני ביאן מג'אדלה ומנהלת את הפעילות של כל זכות בערבית וברוסית ונמצאת איתי טטיאנה שהצטרפה לצוות לפני כחודש וחצי, יש לנו צוות של שתי נשות צוות דוברות רוסית וארבעה מתרגמים חיצוניים, התקציב, באמת, הוא מיליון שקל, יועד לשנה בלבד, כרגע, אנחנו מנסים לגייס תקציב המשך, כי אנחנו לא נסתפק, התכנון הוא 1,500 דפים ובאמת, הבחירה הייתה מלכתחילה להתחיל עם הנושאים היותר אקוטיים, ניצולי שואה, אוכלוסייה המבוגרת באופן כללי, מטבע הדברים, צעירים יכולים גם להתמודד עם העברית, מקווה שנצליח לגייס תקציב המשך ואנחנו העלינו את האתר לפני שבוע ויש לנו מצגת, אם אפשר לעלות את זה, רק כדי לראות, כי אנחנו מדברים פה וזה, נחמד יהיה לראות, מול העיניים משהו שכבר קורה

מירב כהן: תגידי לי, מסך הדפים ששמתם לעצמכם כמטרה לתרגם, כמה תורגמו?             

גאלב מג'אדלה: עלינו עם 70 דפים ויש עוד 60-70 שהם בבדיקה שהם במרחב שיושב מאחורי הקלעים, אבל הם מחכים, סך הכול 130 דפים שתורגמו, מתוכם כ-70 עלו כבר, זאת אומרת משוחררים לציבור, נמצאים כבר באתר כל זכות, כל זכות בלשונית למעלה יש - - -     

מירב כהן: באיזה משרדים? באיזה נושאים?     

גאלב מג'אדלה: קודם כל, התכנון הוא באמת, התחלנו עם ניצולי שואה, טטיאנה, את יכולה - -     

טטיאנה ברליו: ביטוח לאומי, קצבת זקנה ונכות, הנושאים סיעוד ונושאי שירות שמאוד חשוב לאנשים לקבל גם ממקומות, לעריות - - -     

גאלב מג'אדלה: גם דך עמותת 'עמך' עלה

טטיאנה ברליו: גם עמותות ,אנשים פשוט לא יודעים שיש ואפשר לקבל ברוסית, זה נושאים מאוד חשובים, כמובן רובם הם ניצולי שואה

מירב כהן: מצוין, את רוצה להעלות את המצגת? זה עלה? אריאלה

גאלב מג'אדלה: אני רק אגיד, יש לנו 1,500 דפים שאנחנו עתידים לתרגם השנה, במהלך הפרויקט הזה, מתוך כ-150 דפים, בתחום ניצולי שואה, זאת אומרת, מיועדים לניצולי שואה, אבל כל הנושא של קצבאות נכות וגמלת סיעוד ופטור מתשלום בקופת חולים ותקרת תרופות וכל הנושאים האלה הם רלוונטיים כמובן, אבל מתוכם צבועים כניצולי שואה 150 ואנחנו מאוד מקווים שבמהלך החודשים הבאים, נוכל להשיג תקציב המשך

גאלב מג'אדלה:  אני כן אגיד שמשרד הבריאות, כבר מתחיל להתעניין בזה, איזה דפים יישארו, לא מתורגמים, בסוף השנה

מירב כהן: אז באמת, נציגת משרד הבריאות, מהדיגיטל, רצתה להוסיף משהו

תמר ורשבסקי מרקין: אגף דיגיטל ודטה, קוראים לנו עכשיו

תמר ורשבסקי מרקין:  תמר ורשבסקי מרקין, מנהלת אסטרטגית תוכן באגף, משרד הבריאות

תמר ורשבסקי מרקין:  אז ככה, הלנה ואני הגענו לכאן, הלנה אחראית על אתר החוד ואני אחראית על האתרים החדשים שאנחנו בונים

תמר ורשבסקי מרקין:  אנחנו עובדים על אתר לגיל השלישי, צפוי לעלות בקרוב, האתר יתורגם במלואו לרוסית, זאת אומרת, אתר מראה, כל האתרים שלנו שאנחנו בונים עכשיו, הראשון מבניהם זה הגיל המבוגר, יתורגמו לרוסית, הכול, כל המידע לקהל הרחב

מירב כהן: יפה

תמר ורשבסקי מרקין: עוד דבר שאנחנו עושים, אנחנו בנינו אפיון שפה, שהשפה שלנו לא תהיה ממשלתית לאנשי מקצוע, אלא בגובה העניים, לציבור הרחב, שיבינו מה רוצים, זאת אומרת אם אני נכנסת לשירות של עזרי שמיעה, אז המשפט הראשון יהיה כתוב שאני יכולה לקבל מימון מקופת חולים ב-3,800 שקל כל שנה וחצי, זה יהיה המשפט הראשון, מאוד ברור, כמובן, כך מתורגם לרוסית, לערבית, לאנגלית וזה רוח הדברים, ככה אנחנו פועלים בכל הנכסים החדשים שלנו

תמר ורשבסקי מרקין:  הלנה יכולה לספר על כמות השירותים שמתורגמים לרוסית ואיזה שירותים

מירב כהן: אוקי, מצוין, עוד מישהו בעניין הזה? יש לכם עוד משהו שאתם זקוקים לו שטרם בוצע? יש שם מגבלות כלשהן?     

גאלב מג'אדלה: אנחנו לפעמים נתקלים במידע שהוא לא מספיק ברור, זה מידע שכתוב במקור בעברית, אבל אנחנו כל הזמן דואגים לטייב את המידע, אני כן מזמינה את מי שדובר את השפה, להיכנס ואנחנו פה, לא רק לשמוע איזה יופי, אנחנו גם פה להשתפר ולראות אם השפה משרתת את מי שהיא צריכה לשרת, מבחינת מושגים ורמת שפה ואם צריך לעשות דיוקים נוספים

טטיאנה ברליו: שאלה, יש לנו רשימה שאנחנו צריכים לתרגם ויש נושאים שלא בתוך הרשימה שמאוד חשובים, למשל, ווטרנים במלחמת העולם השנייה ואם אפשר לקבל אישור ל- - -     

מירב כהן: מי צריך לאשר את זה?     

גאלב מג'אדלה: עשינו יחד עם המשרד לשיווין חברתי ואנחנו - - -     

מירב כהן: תעבירו לנו רעיונות שכרגע לא בפנים ואנחנו נבדוק את זה, כאילו תכיני לי רשימה, נגיד, ווטרנים לא בפנים ונעביר את זה הלאה ונראה איך פותרים את זה וזה דרך שוויון, לא דרך רוה"מ, נכון?     

גאלב מג'אדלה: כן, כן

יאיר סמוליאנוב: רק במשפט, קודם כל, אני רק חייב להגיד שאני ממש ממש רוצה לפרגן לעבודה של ביאן, של טטיאנה, באמת, כיף לעבוד וכיף לראות אנשים שעובדים טוב, יפה ומדהים

יאיר סמוליאנוב:  שני דברים, אחד, מירב, אני חייב להגיד שאני חושב שהאתגר המרכזי יהיה הנושא של הפרסום, צריך להבין, איך אנשים ייחשפו לזה, זה לא יגיע, עם כל הכבוד ללובי המיליון ויש כבוד, זאת אומרת, זה לא יגיע רק עם פרסום שלנו וצריך להבין, איך המשרד לנגב והגליל והחוסן הלאומי ואיך כל מי שמתעסק בסוגיות של ניצולי שורדי שואה, איך מפרסמים את הדבר הזה, כי זה סופר משמעותי ונקודה נוספת זה שיש בעצם, מנוע זכויות ממשלתי שבו, בעצם, פיילוט חדש שהתחיל בשנים האחרונות שבו הוא מתממשק עם כל זכות ובעצם, ברגע שאתה מקליד שמה את הפרטים שלך אז הוא מבין, מה הדברים שאתה זכאי להם

יאיר סמוליאנוב:  האמירה שלהם כיום, מהשיחות האחרונות שלנו איתם זה שהם בעצם לא רוצים לעשות עבודה כפולה, אז הם מחכים עד שכל העמודים יתורגמו ורק אז הם יתחילו לעבוד עם זה, הקושי שלי עם זה, זה שאנחנו נמצאים כרגע רק ב-1,500 עמודים הראשונים ואם נחכה עד שכל העמודים ברוסית יתורגמו והם יתחילו לעבוד על זה רק אז, אנחנו מדברים על, לא יודע, שנתיים שלוש שהם יתחילו לעבוד על זה

מירב כהן: לא הבנתי, אתם עובדים טורית, במקום למקבל?     

יאיר סמוליאנוב: יש בעצם, שני מקומות, יש את כל זכות, ששם אני עכשיו יכול לחפש, לא משנה, חוק בריאות ממלכתי ואז אני מקבל בעצם, או לא משנה, אזרח וותיק ויש מנוע זכויות ממשלתי שבו אני בעצם, נכנס, הוא שואל אותך, בן כמה אתה, האם אתה ניצול שואה, איפה אתה גר, באיזו שפה אתה מדבר ואז הוא בעצם מביא לך, את העמודים הרלוונטיים, הוא כאילו עושה לך מן גישה אינטראקטיבית כזאת

מירב כהן: הבנתי

יאיר סמוליאנוב: אז הם אומרים שהם יתחילו רק לעבוד על זה לתרגום, רק אחרי שכל העמודים, בכל זכות, יתורגמו לרוסית

קריאה: אתה מתבסס על המידע שיש בכל זכות

יאיר סמוליאנוב: אני מבין פשוט, אם אנחנו נחכה עד שהכול יתורגם, זאת אומרת, גם היום בכל זכות, עכשיו, אתה נכנס - - -     

מירב כהן: הבנתי, אבל יכול להיות שזה פשוט, לא יהיה יעיל, כי כאילו, הם יכינו פלטפורמה ואז יצטרכו לעדכן אותה, בהתאם לדפים שתורגמו? אוקי, זו סוגייה מאוד נקודתית, אז תתייחס ואני רוצה לעבור עוד מעט לביטוח הלאומי

עופר ישי: קודם כל, כמו שגם הוצג גם במצגת, מערך הדיגיטל שותף יחד עם משרד המשפטים וכמובן, כל זכות, בתהליך המבורך הזה

עופר ישי:  הבאתי גם פרטים לדווח, אבל הם כבר דווחו והכול בסדר

עופר ישי:  אנחנו גם יודעים שרק 25 אחוז תורגם, מסך כל הדפים של כל זכות, לערבית, מהתקציב שהזכרת

עופר ישי:  מה שהם עושים בפרויקט הזה, מעבר לתרגום, הם בעצם, בנו מילון מונחים ברוסית, הם עשו קודם איזושהי עבודת תשתית, זה מה שאת כיוונת אליו, כי אנחנו מתכוונים להתבסס על עבודת התשתית הזו לאתר

עופר ישי:  מבחינת מנוע זכויות, התוכנית היא לבצע את ההסבה בשנת 2024, אנחנו לא מחכים שכל הדפים, אנחנו נתחיל ב-2024, הסיבה היא, יותר עומס שכיום קיים, כי גם עושים את הפרויקט הזה עכשיו, מתורגם לערבית, אנחנו גם משנים את כל הממשק למשתמש שיהיה ידידותי

עופר ישי:  אנחנו עכשיו מדברים פה, להפוך שפה, מימין-שמאל, לשמאל לימין, הכוונה באמת לעשות את זה ב-2024, ואין בעיה של תקציב

מירב כהן: רק התייחסות שלך, מה שמך ומאיזה גוף?     

אלנה שרביט: שלום, שמי הלנה שרביט, אני ראש צוות תוכנן אינטרנט במשרד הבריאות, אז תמר דיברה על אתר ייעודי לגיל המבוגר ואני רוצה להתייחס לאתר של משרד הבריאות ובאופן כללי

אלנה שרביט:  האתר של משרד הבריאות, מתורגם כבר מעל עשר שנים, לשפה הרוסית, במראה, בכל הנושאים שנוגעים לקהל הרחב, אם זה שירותים לאזרח, אם זה דפי מידע, כל החדשות

מירב כהן: אוקי, חשוב

אלנה שרביט: אז רק להתייחס לזה ושתכירו ואנחנו נמצאים, גם בפלטפורמה של GOV, בעצם בסבה של אתר ישן שלנו, גם ל-GOV וגם לאתר החדש של הגיל המבוגר וב-GOV יש לנו באמת, כמעט כל השירותים לאזרח, מתורגמים כבר לרוסית

אלנה שרביט:  אנחנו בעבודה אינטנסיבית על הפערים שעדיין צריכים להשלים, אבל יש כבר כ-90 שירותים לאזרח שמפורסמים וכמובן, כל מה שהיה בקורונה, תורגם לכל ארבעת השפות וכל הפלטפורמות האפשריות, כולל IVR SMS פרסום

מירב כהן: יישר כוח

מירב כהן:  אני רק לחלק הזה, לפ"מ מגיעים שבוע הבא לדיון, אני חושבת שחשוב שתדברו לפני כן, כל זכות ולפ"מ, על איך מפרסמים את זה

גאלב מג'אדלה: לא, כרגע, בתקציב הנוכחי, הכול עושה לתוכן, אז אנחנו מתרגמים יותר דפים ולא 

גאלב מג'אדלה: בתוכנית המקורית - - -     

מירב כהן: מי צריך לתקצב את זה, המשרד לשוויון חברתי?     

גאלב מג'אדלה: התקציב שלנו עובר דרך משרד המשפטים ומערך הדיגיטל, אבל התקציב של הרוסית - - -     

מירב כהן: אוקי, אז בואו תעשו שיחה עם לפ"מ לפני הדיון שבוע הבא

גאלב מג'אדלה: אין לנו שקל לשיווק, אפשר לראות את המצגת?     

מירב כהן: כן, ממש בקצרה, כי אני רוצה לעבור לביטוח לאומי

מירב כהן:      הצגת מצגת     

גאלב מג'אדלה: זה דף הבית כבר עם הפורטלים שמתורגמים ברוסית, זה אתר מראה, כל דף אפשר לעבור לשפות שהוא מונגש להם

גאלב מג'אדלה:  זה פורטל זכויות ניצולי שואה, מתוכו, לא כל הדפים מתורגמים, אבל זה כן, הפורטל עצמו שהוא מאחד את כל הדפים ויש בצד ימין, עוד פעם מעבר לעברית

גאלב מג'אדלה:  זה דוגמא לדף ספציפית, סיוע לניצולי שואה, מהקרן לרווחת ניצולי שואה, כמובן, יש למטה עוד מידע ועוד פרטים, היה לי חשוב - - -     

מירב כהן: שנראה שזה אמיתי

גאלב מג'אדלה: זה אמיתי, זה עלה

מירב כהן: יופי תודה רבה

מירב כהן:  אז בואו אנחנו נעבור עכשיו, למה שדילגתי עליו קודם, על הנושא של הביטוח לאומי, בעצם, אני רק ממסגרת את הדיון, לפני סדר גודל של חודשיים, בעצם, רצינו לבחון אפשרות שנחבר עמותות שמתמחות במתן שירותים חברתיים ברוסית, למוקד של הביטוח הלאומי, כספקי שירות וכך נוכל להעשיר את הפריסה ואת מגוון השירותים שהמוקד יכול להציע

מירב כהן:  המודל שבזמנו הצעתי זה ללמוד את המודל של המשרד לשוויון חברתי, אנחנו שמה הפעלנו את 8840*, הכול באמצעות עמותות ששילמנו להם פר-קריאה שהם טיפלו בה ואז גם עזרנו לעמותות חברתיות וגם הייתה לנו פריסה והתמחות יפה של אנשים בשטח

מירב כהן:  אז לבנה, בזמנו אמרה שהיא תבדוק את זה וחזרנו

לבנה עזרא: שלום רב, לבנה עזרא, מנהלת אגף אזרחים וותיקים

לבנה עזרא:  אז באמת, הפנייה שלכם אכן נבדקה וגם קיבלתם תשובה בכתב, אני מתנצלת שזה רק אתמול, אבל - - - -     

מירב כהן: לא קראתי, אז אני לא ראיתי את זה

לבנה עזרא: אז אני אציין לך מה התשובה, אני אפילו אקריא את הסעיף הרלוונטי, אבל אני אגיד רק בגדול, שכמו שוורה בוודאי דיברה איתכם על זה וגם דיווחתי בישיבות הקודמות שיש לנו מוקד שלנו, ייעודי שנותן את המענה בשפה הרוסית, יש לנו שירות רחב מאוד גדול באתרי האינטרנט ובסניפי הביטוח הלאומי שהם גם נותנים שירותים בשפה הרוסית, שזה כולל את עובדי הביטוח הלאומי, המתנדבים של ורה

לבנה עזרא:  יש לנו מיצוי זכויות מלא, גם לגבי קצבאות סיעוד שניתנות, גם בשפה הרוסית

לבנה עזרא:  באשר לשאלה הספציפית, לעניין העמותות, אז אני אקריא את נוסח התשובה, רק את הסעיף הרלוונטי, כי התשובה מדברת על הרבה מאוד דברים שהביטוח הלאומי עושה

לבנה עזרא:  אנחנו מדברים ככה שבאשר להצעה להתקשרות עם עמותות שונות, הלשכה המשפטית שלנו בדקה את הנושא, נציין כי כל התקשרות של הביטוח הלאומי, עם גופים אחרים הוא לעניין זה, עמותות כפופה להוראות חובת המכרזים ולכן אנחנו לא יכולים לצאת למכרז כזה בנושא הזה

מירב כהן: למה?     

לבנה עזרא: מהסיבה הפשוטה שהיום הביטוח הלאומי, א', נותן את המענה לכל הדברים שציינתם בוועדה ולהוציא מכרז בנושא הזה, זה לא היה במסגרת התקצוב שלנו ולא במסגרת הנושאים, יתכן שבעתיד כן, כי כראייה, יש לנו פרויקט של אגף הקרנות בביטוח הלאומי, שיש להם מיזם משותף עם עמותת 'למענם' שהם נותנים, באמצעות מתנדבים דוברי שפות שונות, הם נותנים ניוד רופאים - - -     

מירב כהן: בסדר גמור, את זה אני יודעת וגם ברור שאם עושים דבר כזה, צריך לעשות את זה במכרז, זה ברור, גם במשרד לשוויון חברתי, עשינו את זה במכרז, מסודר ונקי וזה, פשוט העמותות האלה, מתקשות להגיע לקהליי היעד ולכם יש הרבה קהל יעד, כי ביטוח לאומי כולם יודעים, עמותת למענם 'שם קוד', או 'משקפיים וורודות', או לא משנה איזה עמותה, זה לא משנה, או עמותה קטנה בפתח תקווה שנותנת שירות לרוסים, הם לא יודעים תמיד להגיע לקהל היעד ולכן, חשבתי שאם היה חיבור לצינור הגדול הזה של ביטוח לאומי וככה גם אתם תעשירו את השירותים שאתם נותנים והם גם יגיעו לקהל היעד וגם יוכלו להמשיך בעשייה חברתית שלהם, חשבתי שזה WIN-WIN, בגדול, את אומרת, אנחנו יודעים לעשות את זה לבד

לבנה עזרא: אנחנו יודעים לעשות את זה לבד, יש נקודה נוספת שהיא לא הוזכרה במכתב וגם עליה צריך לתת את הדעת, במוסד לביטוח לאומי, יש מאגרי מידע ענקיים שהם קשורים לסודיות של הבנאדם - - - 

מירב כהן: לא, אבל פה את לא נותנת מאגר מידע, אני כבר עשיתי את זה בשוויון

לבנה עזרא: בדיוק, אני לא נותנת, אז מענה כללי - - -     

מירב כהן: זה לא מענה כללי, זה מענה נקודתי, זה אברהם מירושלים, עכשיו אני רוצה לשלוח לו מישהו לביקור בית, דובר השפה הרוסית, אז יש לי עמותה בירושלים שנותנת

ורה שלום: רציתי לומר, לא מוקד, מרכז תמיכה ומידע

לבנה עזרא: סליחה, מרכז תמיכה

ורה שלום: זה עקרוני, מרכז תמיכה

מירב כהן: אני מתה עליה, היא כאילו מכל הנשמה

ורה שלום: עכשיו, מרכז התמיכה והמידע, מפנה לעמותות ואנחנו מכירים את רוב העמותות, אנחנו מכירים את משרד הקליטה, ברמה המקומית, מכירים את משרד הבריאות ויודעים לאן להפנות, יש לנו קשרים מאוד חזקים

ורה שלום:  להפנות את האנשים לעמותות, אני מעדכנת את העובדים, את המרכז, על כל דבר חדש שקורה, אני אישית הולכת לפגוש את העמותות, לא מספרת לאף אחד, אבל אני - - -     

מירב כהן: אני פשוט רציתי שהם יעבדו אצלך

ורה שלום: הם לא יכולים לעבוד

מירב כהן: הם יכולים לעבוד אצלך, זה מה שעשינו וזה עבד מדהים

ורה שלום: אני מעבירה לאנשים אפשרות לפנות אליהם ועוזרים להם לפנות אליהם, לא יכולה לחבר אותם, לתת מידע על אנשים האלה - - -     

מירב כהן: לא, אני פשוט מסבירה בפשטות, הם בסכנות סגירה כל הארגונים האלה שעושים עבודה ואתם יכולים להעשיר את השירותים שלכם, חיבור היה יכול לעשות WIN-WIN לשני הצדדים, אז זה מצריך מכרז, זה מצריך עבודה, אבל הם גם לא עושים לך טובה, הם מטפלים בך ומקבלים על זה כסף וככה הם גם ממשיכים את הפעילות החברתית שלהם ולך יש הרבה הרבה אנשים בשטח

ורה שלום: דרך הקרנות, אני חיברתי את משקפיים וורודות ועוד הרבה מאוד גופים אחרים - - -     

מירב כהן: במצב הקיים, רק מי שיודע להגיע וזה, זה לא מוסדר, אני הצעתי הסדרה, אבל בסדר, יכול להיות שאתם מסתדרים בלי זה ולא בכוח

ורה שלום: ולא אמרתי שיש לנו וזה תשובה לך, 9696* זה טלפון שיפתור את כל הבעיות שאתה אומר, איך אני אגיע, ביטוח לאומי לא מגיעים אליו, אתה מגיע לטלפון הזה, אתה מטופל עד הסוף, באמצעות העובדים ואני אומרת לך, כל אחד מכיר את המקרה אישי שלו

יורי מגנר: ורה, בנושא זה, אני מדבר על טיפול של ביטוח לאומי, אני - - -     

ורה שלום: אל תעשה הכללה

יורי מגנר: אני שלושים פעמים כבר הגעתי לסניף של ביטוח לאומי, מתברר, לא מסוגל, לא רוצה לפתור את הבעיה - - -     

ורה שלום: לא מקבלת את התשובה הזו, כי זה לא מדויק, חבל להגיד את זה - - -      

יורי מגנר: זה מה שאני רציתי לספר כאן בוועדה וזו ניצולת שואה דוברת רוסית - - -     

ורה שלום: אבל אם צריך לתת תשובה, גם אם היא לא ניצולת שואה, אנחנו מחויבים

יורי מגנר: התשובה כן, התשובה כל פעם שמבקשים ממנה, אף אחד לא רוצה להיכנס לעובי הקורה, יש וועדה אחת שמסוגלת לבטל את התשלום - - -     

ורה שלום: איזו וועדה?     

יורי מגנר: בביטוח לאומי

מירב כהן: רגע, שנייה, שנייה, רגע, רגע, טיפול במקרה פרטני, אני מבקשת שתשבו ותראו איך אפשר לעזור, אנחנו לא ננתח פה מקרה של אישה איקס

אריאל שרון: תשלח לוועדה את הפנייה, נבדוק מה הבעיה, בסדר?     

מירב כהן: רגע, שנייה, לגבי טיפול במקרה פרטני שזה דבר מאוד חשוב, או שתפנה לוועדה ואנחנו נפנה אליהם, או שתעשו בינכם חיבור ותטפלו בזה, זה חשוב מאוד

ורה שלום: בסדר גמור

מירב כהן: יש לך סוגייה עקרונית רוחבית?     

יורי מגנר: אני לא רוצה להגיד שזה לא בדיוק בעיה ספציפית אחת יחידה, זה בעיה שיש להמון המון עולים חדשים ובמיוחד לשורדי שואה, בסופו של דבר, ברוב המקרים ברגע שהם עוברים על סף המותרת להם, הם פשוט לא מתווכחים עם ביטוח לאומי, לא חשוב, אם זה תשלום חד-פעמי, או לא, הם פשוט משלמים כדי לא להתעסק עם ביטוח לאומי, עד כדי כך ובסופו של דבר, ברגע שזה קורה, מה קורה בסופו של דבר? אנחנו לוקחים מניצול שואה כסף ומעמידים אותו לחצי שנה בדילמה, מה לקנות, אוכל, או תרופות - - -      

מירב כהן: רגע, לא חד לי הבעיה

יורי מגנר: אני רוצה להגיד שיש חלק מהדברים שקשה מאוד להתמודד איתם ועם זה אני פונה גם ליושבת ראש הוועדה, מירב וגם לחברי הוועדה - - -     

מירב כהן: אבל תחדד לי מה האתגר, מה, בירוקרטיה מול ביטוח לאומי?     

יורי מגנר: בירוקרטיה זה דבר אחד, אבל אנחנו עכשיו בכנסת, יש לנו מה לעשות בנושא הזה, אני פונה עכשיו לוועדה, יש ניצולי שואה עכשיו, נשארו מעטים, בואו נרים להם באמת, רק לניצולי שואה, באמת נרים להם בדיוק עד גובה ההכנסה המותרת, שכל פעם במאה שקל, או במאתיים שקל, או ב-300 שקל, או ב-1,000 שקל, הם לא יצטרכו לקבל מכתב מביטוח לאומי, בבקשה להחזיר את הכסף

מירב כהן: קודם כל, המצוקות הכלכליות של שורדי השואה, נידונו כאן בהרחבה פעמים רבות, זה לא פעם ראשונה שאנחנו מדברים על זה, אי אפשר בביטוח לאומי, לעשות חקיקה רק לשורדי שואה ולא לכלל הזקנים, חוקית אי אפשר לעשות את זה, כי הזכויות שניתנות לשורדי שואה, תמיד מקושרות לשואה, זאת אומרת, אתה לא יכול להפלות אותם, אל מול זקנים אחרים במדינת ישראל, בכזה קלות, תאמין לי, בדקתי את זה לעומק

יורי מגנר: זה לא שאנחנו נותנים להם כסף, אנחנו פשוט לא לוקחים מהם

מירב כהן: לא, יש שורדי שואה, אני בעיקר בקרב שורדי שואה, דוברי רוסית, דיברנו על זה, לא דיון אחד ולא שני דיונים, יש מה לעשות, זה עניין של סדרי עדיפויות תקציביים ולצערי, הממשלה הזו החליטה לא לתקצב את זה

מירב כהן:  עכשיו אנחנו עשינו כל מה שיכולנו, אנחנו הבאנו לזה תקציבים, גם ממשלות קודמות, הממשלה הנוכחית, החליטה לא לתקצב את זה, לא אכפת לי, אם תקרא לזה שלא יקזזו להם מביטוח לאומי, או תקרא לזה, הגדלת המענק השנתי, או תקרא לזה, הגדלת גמלת סיעוד של השורדים, זה לא משנה, בסוף זה הכיס, אין לזה היום תקציב, אין לזה היום תקציב, הממשלה הזו לא הביאה לזה תקציב

טטיאנה ברליו: אם מקבלים מכתב כמו אלה, פה כתוב, חוב, אני צריכה לשלם וכל מיני דברים, לאזרחים וותיקים, דוברי רוסית יותר קל לשלם ולבדוק מה פה כתוב

מירב כהן: וזה בעברית

טטיאנה ברליו: זה בעברית, הם לא מבינים - - -     

מירב כהן: אז מי שדובר רוסית, מקבל מכתב ברוסית?     

לבנה עזרא: לא, אני אשמח להתייחס לעניין הביטוח הלאומי

מירב כהן: לא, אבל המכתב שהיא הציגה, היא צודקת, מבקשים ממישהו כסף ומבקשים את זה ממנו בעברית?     

לבנה עזרא: המכתבים שלנו לא יוצאים בשפה הרוסית, האתר הוא בשפה הרוסית, המידע בשפה הרוסית, המכתבים יוצאים בשפה העברית שזו השפה הרשמית של מדינת ישראל, אבל, שנייה, יקירה, את יודעת כמה אנחנו בקשר טוב, בסדר? אני רוצה להתייחס דווקא לטענה הכללית, על חובות שנוצרים לניצולי שואה, אז קודם כל, המוסד לביטוח לאומי, בראש ובראשונה, שם את ניצול השואה, על סדר העדיפויות שלו

לבנה עזרא:  כאשר אנחנו יודעים שיש חוב שנובע מסיבה כלשהי, עקב הכנסות שעולות המותר והבנאדם הזה, קיבל השלמת הכנסה בעבר, או שהמצב הכלכלי שלו הוא חומר, המוסד לביטוח לאומי, ההנחיה שלנו, לכל מנהלי התחומים בסניפים שלנו, ניצולי שואה, החוב שלהם יבוטל, בהתאם לכללים

לבנה עזרא:  בהתאם לכללים זה אומר שרק אם רף ההכנסה שלו היא מאוד מאוד גבוהה ואני מדברת על הכנסות שהן מעל 8,000, או 10,000 שקל, רק אז, החוב שלהם לא מתבטל

לבנה עזרא:  אני גם אעיר ואני אציין וחלק מכם פה אולי יודעים, כי די דיברנו על זה

לבנה עזרא:  לאחרונה דווקא, היו לנו כמות מאוד גדולה שהרשות לניצולי שואה, שילמו תשלום רטרו-אקטיבית לניצולי ללינגרד, באותו יום שאני שמעתי על זה, יצרתי קשר עם גליה מהרשות לניצולי שואה, ביקשתי את הרשימות, המוסד לביטוח לאומי, ביטל, ללא פנייה, לכל ה-226 מקרים, את החובות, באופן גורף, בלי שבנאדם פנה, אם יש מקרים פרטניים שאתם רוצים אז יש לך את הטלפון שלי, תצרי איתי קשר, כל מקרה ייבדק לגופו, בסדר?     

מירב כהן: ובאשר למכתב ברוסית לגביית חוב?     

לבנה עזרא: באשר למכתב, המוסד לביטוח לאומי, לא מוציא מכתבים למבוטחים, בשפה הרוסית, היא מוציאה אותם בשפה העברית, בכל סניף וסניף, כמו שוורה ציינה וכמו שאני מציינת, הלוך וחזור, יש אנשים שיכולים לסייע ומי שלא יכול להגיע לסניף, גם ורה שולחת את המתנדבים ואפשר לשבת ולעזור בקריאת המכתב

ורה שלום: טלפונית, אפשר 96* וגם בנתב השיחות, מופיעים בכל השפות, משאירים הודעה וחוזרים המתנדבים חוזרים

מירב כהן: טוב, אני נותנת התייחסויות אחרונות, לקראת סיום הדיון, בבקשה

יגאל לפידוס: אני עובד הכנסת, אבל יש פה משהו שפשוט כואב לי, אני חייב להתייחס

יגאל לפידוס:  לנציגת ביטוח לאומי, אחת המטרות הקבועות שלי זה לתרגם להורים שלי טפסים, מכתבים ודיווחים מביטוח לאומי, כלומר אני עושה את זה ברמה שבועית ממש, כל שבוע וטפסים של ביטוח לאומי, הם מתאפיינים בשלושה, בעצם מאפיינים, הם חיוניים ביותר, אי אפשר בלעדיהם, הם ארוכים מאוד והם מופעים, רק בעברית וערבית בלבד

יגאל לפידוס:  עכשיו, אני מתרגם את זה להורים שלי, עכשיו - - -     

קריאה: המכתבים לא מופיעים בערבית, רק בעברית

יגאל לפידוס: לא, טפסים, לבקש קצבה וכן הלאה

יגאל לפידוס:  עכשיו, תראו, אצל רוסים יש תופעה ידועה ומצערת ש- - -     

מירב כהן: זה יישאר ככה, לבקש קצבה וזה יישאר רק בערבית ועברית? לא יהיה ברוסית?     

ורה שלום: לא, לא יהיה ברוסית

יגאל לפידוס: אני חושב פשוט להוסיף, שיש מאפיין לאוכלוסייה הזאת - - -     

מירב כהן: למה, למה אבל הקטע של הטפסים, לא ברוסית?     

גאלב מג'אדלה: אבל בכל אופן, אי אפשר למלא אותם בשפה הערבית ואם יהיה ברוסית, אי אפשר למלא, כי בסוף זה מגיע לפקיד שצריך לקרוא את זה

מירב כהן: נראה לי יותר פשוט, להביא פקיד שיודע לקרוא רוסית, מאשר לתת ל-200 אלף רוסים, משהו בעברית

יגאל לפידוס: זה הרי אותו שדה, אז מה זה משנה? זה רק לאנשים, מה צריך לכתוב? שם משפחה - - - -     

מירב כהן: ברור, אני עובדת בזה, אני המנכ"לית של אבא שלי, אני כל היום בזה

יגאל לפידוס: רבותיי, אני רוצה להגיד שברוסית - - -     

מירב כהן: רגע, אבל לבנה, למה הטפסים האלה, לא יכולים להיות ברוסית?     

לבנה עזרא: הטפסים שאנחנו עובדים, במסגרת אמנת רוסיה, כולם מתורגמים לשפה הרוסית, זה טפסים דו-לשוניים - - -     

מירב כהן: לא הבנתי, קצבת סיעוד, קצבת זקנה, קצבת הבטחת הכנסה

לבנה עזרא: מדובר בטפסים שהם לא בשפה הרוסית, הביטוח הלאומי, בדק, מדובר בעשרות רבות של מכתבים שלתרגם אותם לשפה הרוסית זה פרויקט מאוד גדול

לבנה עזרא:  יתכן שבעתיד, אני לא יכולה - - -     

מירב כהן: נראה לי זה בדיוק העבודה של כל זכות, לא?     

טטיאנה ברליו: טפסים לא

מירב כהן: אז תעברו גם לטפסים, תעשו הסבה מדפי אינטרנט לטפסים

ורה שלום: ומה תעשי עם דוברי שפות אחרות?     

לבנה עזרא: כל הטפסים שהם במסגרת האמנה, כולם יודעים, אנחנו כבר תרגמנו

מירב כהן: לא, אבל זה נורא נפוץ, קצבת זקנה, גמלת סיעוד, הבטחת הכנסה

לבנה עזרא: קצבת זקנה יש בשפה הרוסית באתר, זקנה בוודאות יש, סיעוד אני יודעת שלא

יגאל לפידוס: לא פנסיות מרוסיה, פנסיה ישראלית

ורה שלום: לא, לא קיים

מירב כהן: בואו שנייה נבין, בואו נבין את סדרי הגודל, 70 אחוז שורדי השואה, דוברי השפה הרוסית הם מקבלי הבטחת הכנסה, 70 אחוז, את מדברת על עשרות אלפי אנשים, עכשיו זה רק - - -     

לבנה עזרא: לא, לא, לא, היום זה קצת שונה, סעיף 14א' לחוק הרשות לניצולי שואה, קובע באופן מפורש, שמי שמקבל תגמול מהרשות והתגמולים שלהם הם גבוהים היום, רובם הם נכה נזקק כל נכה נצרך, איננו יכול לקבל, גם השלמת הכנסה וגם מהרשות לניצולי שואה

מירב כהן: אז בואי אני אספר לך סיפור לבנה, בואי, מכירה במקרה את האירוע, אני כשרה, לא הבאתי להם קצבה חודשית, הגדלתי להם את המענק השנתי, כדי שאת לא תיקחי להם אחר כך את הכסף בזה

לבנה עזרא: גם ככה אני לא לוקחת, זה לא נכלל

מירב כהן: לא, מה שאת אומרת, כדי שזה לא ייחשב להם בתגמולים החודשיים, מצאנו דרך לעקוף את זה

לבנה עזרא: לא, אבל פרט לתגמול, כבוד יושבת הראש, פרט לתגמול, המענק השנתי שהביטוח הלאומי, לא לוקח אותו בחשבון - - -     

מירב כהן: נכון, לכן רק הגדלנו את המענק

לבנה עזרא: נכון, אני מדברת על קצבה חודשית שהוא מקבל מהרשות שהיא בין 2,500 ל-11,000 שקל, הרשות תיתן לך יותר מידע - - -     

מירב כהן: אני מכירה

לבנה עזרא: על הסכומים, הם לא יכולים לקבל, גם השלמת הכנסה - - -     

מירב כהן: אני יודעת, אבל תקשיבי לי שנייה, דוברי רוסית הם לא מקבלים בחודש, הם מקבלים רק פעם בשנה

לבנה עזרא: לא, לא, יש, הנה, הרשות לניצולי שואה - - -     

מירב כהן: עזבי, רוב הרוסים, אל תגידו לי, די, רוב הרוסים שעלו בשנות התשעים, לא מקבלים קצבה חודשית, הלוואי היו מקבלים קצבה חודשית, הם לא מקבלים והם כן זכאים להבטחת הכנסה, הם כן, אז לפחות את ההבטחת הכנסה, אם אפשר לעשות את הטופס ברוסית

לבנה עזרא: אני מוכנה לבדוק את שני הדברים האלה, אני לא אוהבת לתת תשובות, היא מכירה אותי כבר, יושבת הראש, אנחנו נבדוק, ניתן תשובה

מירב כהן: תראו, יש קצבאות, גם גמלת סיעוד רלוונטית להם, כי בגילאים האלה, רבה גם זכאים לגמלת סיעוד והם כן מקבלים גמלת סיעוד

מירב כהן:  גמלת סיעוד והבטחת הכנסה זה כמעט רלוונטי לכולם שם

לבנה עזרא: תנו לנו לבדוק את הנקודה הזאת

יגאל לפידוס: אני רוצה להוסיף שיש מאפיין באוכלוסייה הזאת שהילדים של הזקנים האלה, עובדים בהייטק ונמצאים ברילוקיישן ואחרים רבים וטובים עזבו בקנדה והמבוגרים נשארים לבד בארץ וכל פעם שאני ממלא את הטפסים האלה, אני חושב, מה עושים אותם זקנים שאין להם ילד שגר מולם, מה הם עושים? כי אי אפשר תאורטי אפילו, למלא את הטופס הזה, אם אתה לא יודע, זה גם גופן שמונה, אי אפשר לראות את זה וגם שואלים שאלות מדהימות, כאילו, שואלים, המוסד שמכיר בנכות שואל, האם אתה נכה, באיזה סעיף אתה נכה, כאילו שלפי הגשת תעודת זהות, פקיד בביטוח לאומי, לא רואה בדיוק את מצב אותו אזרח

לילך מדני טיבי: אני חייבת להתחבר לדברים שהוא אומר, ללא קשר לאוכלוסייה הרוסית, גם אוכלוסייה דוברת עברית, חצי מהטפסים הם לא ברורים, הם שואלים שאלות, אני מסתכלת בעיניים של אדם מבוגר, אני קוראת את זה, אני אומרת, לא יודעת מה, כל המידע בתיק, למה להתיש את הלקוח? יש תעודת זהות, נכנסים לתיק, כל המידע נמצא, מאוד מתחברת, ללא קשר לרוסים, לאוכלוסייה המבוגרת

מירב כהן: אוקי, נטלי

נטלי קפוליאנסקי: אז קודם כל, אנחנו עובדים המון עם דוברי כל השפות ואנחנו הרבה מאוד הפנינו ליד מקוונת, שזה שירות מעולה שביטוח לאומי נותן, מה שחסר שם זה דוברי השפות, זאת אומרת, יש בחלק מהסניפים, יש עובדים בודדים שדוברי שפה זו, או אחרת, אין איזשהו מרכז מקומי, אזורי שיכול לתת את השירות

נטלי קפוליאנסקי:  אני חושבת שהשירות הזה בשפות, היה יכול לפתור תשעים אחוז מהבעיות, כי השירות הזה, באמת, מעולה, הוא מדהים למי שיודע את השפה, אם זה יהיה, לפחות אזורי, בשלושה אזורים, דרום, מרכז, צפון, אבל אני מדברת על כל השפות, אנחנו עוסקים גם בצרפתית, אנחנו עוסקים בספרדית, אנחנו עוסקים ברוסית - - -     

מירב כהן: לא, אבל רוסית זה נתח מאוד גדול

נטלי קפוליאנסקי: זה נתח גדול, אבל אם אנחנו כבר מדברים על איזשהו משהו אזורי - - -     

לבנה עזרא: אני רוצה רק להבין, בוועדות רפואיות, ביד מקוונת, הנתח הרוסי הוא מאוד גדול? שאני אבין

קריאה: לא

לבנה עזרא: ניצולי שואה הם מבוגרים והם לא מגיעים לוועדות רפואיות, לא מגיעים לוועדות רפואיות

נטלי קפוליאנסקי: הם לא מגיעים ליד מקוונת, כי אין שם שירות בשפה

לבנה עזרא: אין להם צורך, מדובר על אנשים מתחת לגיל פרישה, זה לא הגיוני, בוודאות אין צורך

נטלי קפוליאנסקי: אם יד מקוונת יכולה לתת שירות למילוי כל הטפסים זה כן יכול לפתור בעיה

לבנה עזרא: יש לנו בשביל זה את מערך המתנדבים, את ורה, 5,000 מתנדבים

מירב כהן: בבקשה, התייחסות שלך

עופר ישי: התייחסות קצרה, לגבי מה שנאמר, לגבי טפסים אז יש החלטת ממשלה 1933, למעשה אומרת שאתה לא אמור לבקש מאזרח מידע שכבר קיים אצלך

מירב כהן: וואו, באמת? לא ידעתי שיש דבר כזה

עופר ישי: יש החלטה, כמובן שיש זמן לממש אותה, אבל אנחנו - - -     

מירב כהן: מתי?     

עופר ישי: ההחלטה היא, אני אגיד לך ממתי, כבר אני אגיד לך

מירב כהן: אבל מה, אפשר גם לקחת את זה מאוד רחוק

עופר ישי: אני אומר שהרעיון הוא - -      

מירב כהן: מה זאת אומרת? סתם, שאלה, בקצבת הבטחת הכנסה, אני צריכה לדווח על הכנסה מפנסיה והכנסה לעבודה, יש את זה למדינה בזרועות שונות שלה

עופר ישי: אז באופן עקרוני הרעיון הוא שמה שיש לך כבר, אל תשאל עוד פעם את האזרח, כי זה כבר יש לך

מירב כהן: אז זה לא מיושם בכלל

עופר ישי: זה מיושם באופן חלקי, אני יכול להגיד אצלנו במשרד, הרבה משרדי ממשלה מיישמים את זה, יש למשל שירות הטפסים שאולי את מכירה, יודע כבר לממש את זה, זאת אומרת, אם יש לנו מידע על בנאדם, הכתובת שלו, אני סתם נותן דוגמא, ברגע שהיא מקבלת מספר זהות, אני יכול ללכת לרשות האוכלוסין, הוא לא צריך למלא את הכתובת שלו עוד פעם

מירב כהן: תקשיב, זה לא מיושם אבל ברמות, מה שאתה מספר זה חזון אחרית הימים

עופר ישי: אז אני מעלה את זה פה, כי אני חושב שחלק מהדברים שמדברים פה וגם בוועדות אחרות זה צריך ליישם את זה, צריך ליישם את הדבר הזה כדי שלא לשאול את האזרח, מה שכבר קיים

עופר ישי:  עכשיו זה לא תמיד זה פשוט, אני לא בא ואומר שזה, אבל יש לנו גם היום תשתית לדבר הזה, בנינו תשתית שנקראת, הסדרת המידע, הדבר הזה מחבר את כל משרדי הממשלה, כך שאנחנו יכולים לגשת, לקחת, להביא ולשים לבנאדם באזור האישי, כל מה שאנחנו עושים באזור האישי, זה דברים שמגיעים משם

עופר ישי:  אז קודם כל, חשוב לדעת את זה וחשוב שגם הביטוח הלאומי, אמנם אני לא יודע אם הוא כפוף להחלטת ממשלה, זה דבר אחד

עופר ישי:  דבר שני שעלה פה, אני חושב באמת שאנחנו מדברים, נגיד במקוון, אנחנו יכולים לשאול את הבנאדם, באיזה שפה אתה מעדיף לדבר ואז אנחנו יכולים להתאים לו את המסך שמופיע לו, לשפה המתאימה, יש דבר כזה

עופר ישי:  אני אומר, למה דווקא שאנחנו נותנים מכתבים שזה הרבה פחות דיגיטל, למה שלא ניתן את הדברים בשפה, אני לא רואה בעיה טכנולוגית

מירב כהן: לבנה, תקשיבי שנייה למה שהוא אומר

עופר ישי: יש לי מכתב, מכתב זה בסוף טקסט ונתונים, אם אפשר לעשות פעם אחת תרגום של הטקסט הזה, במקום שמאתיים אלף אנשים יתרגמו לאחור, כמו שידידי פה אמר, זה דבר שהוא ניתן, זה לא ביום אחד, אבל אין סיבה שלא נדבר עם הבנאדם בשפתו

עופר ישי:  אני לא חושב שיש מחסום טכנולוגי, יש לוחות זמנים, תיעדוף, אבל אני חושב שאפשר לעשות את זה

גאלב מג'אדלה: לא מדובר רק בתרגום, יש גם עדכון, חלק מהדברים, הבעיה היא בעדכנות של המידע

מירב כהן: אבל זה מעודכן איפשהו, נכון? יש איזשהו מחשב שבו עדכנו את זה

גאלב מג'אדלה: אז צריך לשלוח את זה כל פעם

מירב כהן: לא, אז צריך אוטומטית שמה שמודפס, גם עולה לאתר

עופר ישי: התוכן, ברגע ששינו את התוכן בעברית אז צריך גם לשנות אותה ברוסית, הדטה אמור להגיע ישר מהמערכת, אתה לוקח את הפרטים של הבנאדם, שותל אותם במכתב אז לכן זה תמיד יהיה מעודכן, זה דברים די בסיסים שאפשר לחשוב על זה

מירב כהן: בואו, יש היום גוגל טרנסלייט, אתה יכול ל-     

עופר ישי: לא, לא, צריך לעשות תרגום, אבל אני אומר, בסדר, אז יש עניין של תרגום לשפה, פעם אחת יושבים ועושים את זה אנשי המקצוע, זה אפילו לא תרופות זה נהלים ואז אתה יכול, הבנאדם אומר, אני רוצה לקבל את המכתבים ברוסית והוא יקבל אותם ברוסית, אם אנחנו עושים את זה באון ליין, למה לא לעשות את זה במכתבים?     

מירב כהן: לבנה

לבנה עזרא: אני מבינה שאתה מישראל הדיגיטלית, אז דווקא בשל העובדה שאתה בא משם, אתה יודע טוב מאוד שכל הטפסים המקוונים שמפותחים באמצעות ישראל דיגיטלית, המוסד לביטוח לאומי, שותל את נתוני המבוטח, מהמאגרים שידועים לנו ואנחנו לא מבקשים נתונים שיש לנו, חד משמעית

לבנה עזרא:  בעניין ההכנסות, ההכנסות לפעמים מתעדכנות ולא תמיד יש אותם בידי הביטוח הלאומי - - -         

מירב כהן: אתם כן מבקשים נתונים שיש לכם

לבנה עזרא: לעניין ההכנסות, כתובת, פרטים אישיים, החשבונות בנק - - -     

מירב כהן: בסדר, אבל זה קל, זה קל למלא, איפה אתם שולחים מטרטרים אנשים, עכשיו הוא צריך ללכת, כמה שנות וותק עבודה - - -     

לבנה עזרא: לא, לא, לא, וותק עבודה - - -     

מירב כהן: גובה הפנסיה

לבנה עזרא: וותק עבודה יש לנו, גובה הפנסיה, במידה ויש לנו, אנחנו לא מבקשים, במידה ואין לנו מעודכן אחרון, אנחנו מבקשים, כנ"ל לגבי הכנסות מעבודה, יש פרויקט של טופס 100 ושכר חודשי שהוא נמצא בשלבי התקדמות מאוד מאוד ידועים, הוא מסמן, אנחנו עובדים איתם ביחד בנושא הזה, אז כל המידע שקיים בביטוח הלאומי, אם אני שולחת לגבי כתובת לדוגמא, שנתת את הדוגמא, כתובת, יש כתובת למכתבים ויש כתובת למגורים, מגורים נמשך ממרשם התושבים, כתובת למכתבים לפעמים היא שונה, במיוחד בקרב הגיל השלישי שלא תמיד הם גרים בכתובת משרד הפנים שלהם, אז אנחנו כן מבקשים את זה

לבנה עזרא:  כל המידע שקיים במוסד לביטוח לאומי, נשקל לטפסים שלנו, בטפסים המקוונים ובטפסים הידניים, יש מידע שאנחנו דורשים אותו ויש מידע שלא דורשים אותו, כי אם זה טופס ידני ריק של בנאדם אז הוא לא יודע, מה יש לי, אז אנחנו כן מבקשים, לעניין ה- - -     

מירב כהן: רגע, הערה על זה, אם מה שאת אומרת נכון, מתן קצבת זקנה, אמור להיות אוטומטי, כי יש לכם את הכול

לבנה עזרא: לא, לא, לא, אז בוא נתייחס למתן קצבת זקנה, לא מתי אמור להיות אוטומטי, אלא כמה זמן כבר הוא אוטומטי

לבנה עזרא:  קצבת זקנה, כבר למעלה מעשר שנים, משולמת באופן אוטומטי, בגיל המוחלט, לכל המבוטחים שיש לנו את מלא המידע לגביהם - - -     

מירב כהן: כן? כי בוועדה אנשים טענו אחרת

לבנה עזרא: אז לכן אני מתקנת

לבנה עזרא:  ככה, אני אתן לכם גם כן נתונים, הכול בראש שלי במקרה, בסדר? קצבת זקנה בגיל המוחלט שזה גיל 70 בגבר, 67 באישה, משולמת באופן אוטומטי, לכל מי שמלא המידע מצוי במאגרי המוסד

לבנה עזרא:  קצבת זקנה בגיל המותנה שזה גיל 62

לבנה עזרא: 8 היום, עד גיל 70, למי שלא עבד בשלוש שנים האחרונות, משולמת גם היא אוטומטי, כמויות, מתוך 121 אלף תביעות חדשות שמתקבלות מידי שנה, לגבי קצבת אזרח וותיק/שארית, שליש משולם באופן אוטומטי, כלומר 45 אלף תשלומים, אנחנו משלמים אותם באופן אוטומטי

לבנה עזרא:  לגבי עוד שליש, השליש הנוסף זה חצי אוטומטי, למה? כי לפעמים אין לי חשבון בנק מעודכן, או חסר לי נתון כלשהו, לגבי רכיב שמשמש כתקופת הכשרה לבסיס הגמלה ואז אני מאשרת, לכאורה, את התביעה, שולחת לו טופס להשלמת פרטים

לבנה עזרא:  לגבי השליש האחרון - - -     

מירב כהן: אז זה עומד בסתירה ממה שאנשים שיתפו פה ממש

לבנה עזרא: נכון, לכן חשוב לי ממש להבהיר לכם

מירב כהן: לא, אבל איך אנשים אומרים שהם מילאו טופס ואת אומרת שאין צורך?     

לבנה עזרא: שנייה, אני אענה, תן לי רק לציין, לגבי השליש האחרון שהוא לא אוטומטי ולא חצי אוטומטי, הביטוח לאומי מוציא מעל 50 אלף איזומים, מכתבים לאנשים בהגיעם לגיל, ברגע שאני מזהה שלא יצרתי הליך אוטומטי ולא חצי אוטומטי, שולחת את המכתבים ממולאים בפרטים של הבנאדם, כל המידע שיש לי ואומרת לו, בוא תגיש תביעה

לבנה עזרא:  לגבי אלה שלא מגישים תביעה, אחת לכמה זמן, אנחנו עוברים על הזה שלנו ומי שלא מגיש תביעה, אנחנו מפעילים טלפונים, מול המוקד הטלפוני שהוא מתקשר ומוודא, למה לא הוגשה תביעה, כי יש כאלה שמסיבות שלהם - - -     

מירב כהן: אבל למה הוא צריך להגיש תביעה?     

לבנה עזרא: אני שוב אומרת, אוטומטי אני משלמת, חצי אוטומטי, אני משלמת - - -     

מירב כהן: כי מה? כי לא היה לך את המידע?     

לבנה עזרא: כי חסרים לי מיידעים ואני לא יכולה ליצור את התהליך עם האוטומטי, ובנוסף, גם לאחר ששילמתי, אני עושה מערך של מיצוי זכויות, לתשלום תוספת בעבור בן זוג, תוספת תביעת פרישה, איך שאת מכירה אותו, אני חשוב לי נורא

מירב כהן: אוקי, קיבלנו המון פניות ציבור אחרות, לכן אני - - -     

לבנה עזרא: אז אתם יודעים את המידע

יגאל לפידוס: סליחה, אני אישית מילאתי לאמא שלי, יחד איתה, טופס לבקשת קצבת זקנה מביטוח לאומי, יש שם סעיף שאני חושב שהוא אחד המקוממים במדינת ישראל, תפרט במדויק, כל מקומות העבודה שלך בארץ, אדם צריך לכתוב מה הוא עבר לפני שלושים שנה, כאשר יש לכם במחשב והוא הפריש ביטוח לאומי

לבנה עזרא: אני אענה לך, מתי קיבלת?     

יגאל לפידוס: בשנת 2020

לבנה עזרא: קודם כל, עוד לפני שנת 2020, אני אישית הכנסתי את זה, בשנת 2016, לכל תביעה מצורף טופס, תקופות עיסוקים, שאומרים לו, רק אם יש תקופה מסוימת שלא מופיעה בתקופה - - -     

יגאל לפידוס: לא היה

לבנה עזרא: תן לי את הפרטים שלך, אני אחזור אליך

מירב כהן: אפילו הדיון הזה מתיש, לא רק הבירוקרטיה

לבנה עזרא: לא, אבל תבינו - - -     

יגאל לפידוס: זה משהו שיודעים, שיושב במחשב של ביטוח לאומי

לבנה עזרא: אני רוצה שתבינו, מה שהוועדה זאת יודעת כרגע, אני חוזרת על זה בוועדה לפניות הציבור, בוועדות עבודה בכנסת, בכל וועדה וגם אנחנו מפרסמים את זה, זה מופיע באתר האינטרנט שלנו, מופיע בכל מקום, הביטוח הלאומי, כבר עשור, משלם תשלומים אוטומטי לכמות מאוד יפה של אנשים, אני לא צריכה שיבואו אליי

מירב כהן: אוקי, תודה לבנה

מירב כהן:  את רוצה להוסיף משהו?     

טטיאנה ברליו: אזרחים וותיקים-עולים חדשים, הם באופן אוטומטי מקבלים קצבת זקנה מאוחדת מיום שהם עולים

לבנה עזרא: נכון, שהם נוחתים

טטיאנה ברליו: ובסביבות שישה חודשים הם מקבלים מסמך, השלמת פרטים, אבל הם לא מקבלים דרך דואר רגיל, הם מקבלים באזור אישי בביטוח לאומי - - -     

לבנה עזרא: לא, לא, לא, גם בדואר, במקביל הם מקבלים, במייל, באתר האישי וגם בדואר

טטיאנה ברליו: נכון, מכתב ראשון, והם משנים כתובת - -      

לבנה עזרא: את רוצה שישנו כתובת, שישנו במשרד הפנים, זה גם נשלח לכתובת הנכונה

מירב כהן: אני אתכנס לסיכום - -     

טטיאנה ברליו: הם צריכים למלא, הם פשוט לא יודעים איך צריך למלא, למה אי אפשר לעשות ככה - -      

ורה שלום: מופיע 9696* מתקשרים למוקד, יכולים להתקשר ולקבל עזרה

מירב כהן: סליחה, אנחנו לא יכולים לצפות שכל מי שיש לו בעיה, יפנה למוקד שלך, עד כמה שהוא מדהים, אנחנו צריכים לפתור את הבעיה במקור, למה שבנאדם לא יקבל מכתב שהוא יכול להבין? למה? כאילו אי אפשר שכולם, אנחנו נצפה - - -     

קריאה: זה רק אם יכתבו את זה בכל השפות, לא רק ברוסית

מירב כהן: אבל שישית מהזקנים במדינת ישראל הם דוברי רוסית, זה 200 אלף מתוך 1

מירב כהן: 200 מיליון

לבנה עזרא: והרבה מאוד מאותם שישית, הם כבר דוברי עברית ויודעים לקרוא עברית, אבל אני אתייחס שנייה, היא אמרה משהו נורא יפה, ציפיתי שתגידו איזה יופי, שבנאדם ירד מהמטוס, הוא מקבל קצבת זקנה, כי הוא מעל גיל פרישה, הוא מקבל אותה באופן אוטומטי, הוא מקבל גם השלמת הכנסה באופן אוטומטי, בלי שבדקתי לו כלום, כלום

לבנה עזרא:  בתום השישה חודשים כדי לדעת - - -      

טטיאנה ברליו: הוא יקבל חוב

לבנה עזרא: לא, לא בהכרח, לא בהכרח, למה שיקבל חוב, אם אין לו הכנסות ששוללות? בתום שישה חודשים, אנחנו מבקשים ממנו להשלים פרטים, כל מקבל שלא מסוגל ולא מבין את המכתב, מקבל שירות מהביטוח לאומי, את צודקת, לא כולם צריכים לפנות

מירב כהן: פשוט לא הגיוני שעשרות אלפי אנשים יקבלו עזרה ממתנדב שיתרגם להם את אותו מכתב

לבנה עזרא: הם לא מקבלים עזרה, כמות המקרים של מקבלי גמלאות זקנה מיוחדת שפונים אלינו, זה אפילו לא במאות

מירב כהן: לא, הבטחת הכנסה זה המון

לבנה עזרא: לא, אבל זה אפילו לא במאות, לגבי גמלת זקנה מיוחדת שאני משלמת אותה

מירב כהן: מה זה גמלת זקנה מיוחדת?     

לבנה עזרא: כל מי שעלה לארץ לאחר הגיל, זה אפילו לא במאות, אולי עשרות בודדות שהשירות שלנו נותן את זה, אם יש משהו שאפשר לשפר, אני אשמח לשפר

מירב כהן: טוב, אנחנו צריכים, אחרונה, כן

נטלי קפוליאנסקי: אני יכולה להציע אולי את העזרה שלנו, אנחנו יכולים לבדוק, אם אנחנו יכולים לתת את הטפסים האלה כבר בקליטה ראשונה של אותו קשיש, מה שכן יעזור - - -     

לבנה עזרא: אגב, דוריס קרייף בקשר ישיר איתי, בנושא הזה - - -     

נטלי קפוליאנסקי: אז אני יכולה לבדוק, זה אני צריכה כן לבדוק איתה

לבנה עזרא:  כן נותנת שירות של עזרה בשפה הרוסית, דוריס בקשר צמוד איתנו

נטלי קפוליאנסקי: כן, אבל אנחנו לא נותנים את הטפסים האלה במשרדים שלנו, אני יכולה לבדוק אם אנחנו יכולים לתת את הטפסים האלה במשרדים שלנו, מה שכן באמת יעזור, אם הטופס הספציפי הזה, כן יהיה למטה מתורגם לשפות

לבנה עזרא: אני לא מתחייבת, צריך לבדוק את הנושא הזה

מירב כהן: טוב, אני מתכנסת לסיכום, בעניין התרופות, אנחנו רוצים בשבוע הבא, דיון עם קופות החולים ששם, תציגו להם מראש את המודל שאנחנו מבקשים שהם ישקלו, של ה-QR קוד, עם רוקח שמדפיס את ההנחיות, את המרשם של התרופה, את העלון של התרופה למי שהוא דובר רוסית, בבית המרקחת ובבקשה שמשרד הבריאות יבין, האם זה מתלבש על חקיקה קיימת, או שזה מצריך תיקון חקיקה, זה סעיף מספר אחד

מירב כהן:  סעיף מספר שתיים, גם מול משרד הבריאות, זה עניין הפסיכולוגים דוברי הרוסית, אחד, לבדוק מול קופות החולים, האם אפשרי לעשות סקר שיבדוק את ההיצע הפסיכולוגים דוברי השפה הרוסית

מירב כהן:  לדיון הבא, אני מבקשת להזמין, גם את נציגי קופות החולים וגם את נציגי 'עמך' ו'אלה' כדי לראות שאנחנו משתמשים בהיצע הפסיכולוגים דוברי הרוסית, בצורה מיטבית

רונית רוזין: אין צורך, כי הם ספקים שלנו

מירב כהן: שניהם, גם אלה?         

רונית רוזין: אלה אני בודקת, אבל 'עמך', כן ולהביא את כולם, רק כדי לשאול אם אלה, הם ספקים שלנו

מירב כהן: אני רוצה להביא אותם, משהו לא מסתדר לי, כי הם פונים אליי שהם פנויים ואין להם, אני מבקשת להביא אותם בכל זאת ומשרד הבריאות שיבדקו, האם יש צורך בהכשרה של היצע של אנשי מקצוע שאינם פסיכולוגים, אבל יקבלו הכשרה בסיסית, אם יש כזה מחסור בנותני שירותים בשפה הרוסית, האם יש מקום להכשרה בסיסית שלהם, של דוברי הרוסית, שיתנו מן טיפול ראשוני כזה

מירב כהן:  אני מבקשת מאתר כל זכות, לקבל את רשימת הדפים שלא בתוך הפרויקט שלכם והם כן חשובים ונראה איך אפשר לעזור עם זה

מירב כהן:  אני מבקשת לפ"מ, ישבו וידברו עם כל זכות ועם מערך הדיגיטל, לפני הדיון שבוע הבא, כדי לראות איך מפרסמים את השירות הזה

מירב כהן:  אני מבקשת שנציגת הביטוח הלאומי, תבחן את תרגום הטפסים של הבטחת הכנסה, קצבת זקנה וגמלת סיעוד, לרוסית, בסדר? תבחני רגע, אם אפשר לעשות את זה, השלמת הכנסה, כן, השלמת הכנסה, קצבת זקנה וגמלת סיעוד

מירב כהן:       וחוץ מזה, לצוות שלי, אני אומרת, את רווחה אני מוציאה מהסיכום בכלל, כי הם אומרים שהם מסתדרים, אז אני מוציאה מהסיכום

מירב כהן:  אנחנו גם נעשה מאמץ לפרסם את השירות בביטוח הלאומי של 9698* כדי שיותר אנשים יכירו וגם את הפרסום של כל זכות, בסדר? נישב על זה בדיגיטל שלנו

מירב כהן:  זהו אני חושבת, יש עוד משהו שפספסתי חשוב בסיכום של זה? זה מסובך, כן, זה לא אירוע פשוט, אבל אם נצא עם זה שיש דפים שמתורגמים ואנחנו מפרסמים אותם ואולי כמה טפסים גם יתורגמו זה יעזור בהנגשה, אז אנחנו נמשיך את הדיון הזה בשבוע הבא כשיבואו גם הנציגים של חברות התקשורת וסוגיית ההנצחה, גם בשבוע הבא

מירב כהן:  זהו, אני מקווה גם שהשולחן בפה ישמש אותכם ללינקים טובים אחד לשני, גם ארגוני חברה אזרחית וגם משרדי ממשלה, כי בסוף, בסוף, שיתופי הפעולה ביניכם הם הכי יעילים

מירב כהן:  יופי, תודה רבה, אני נועלת את הדיון