ועדת הבריאות, כנסת 25, פרוטוקול מספר 40, 2023-05-11 00:00

אוריאל בוסו: בוקר טוב, היום יום חמישי, כ' באייר התשפ"ג, 11 במאי 2023, חמישה ושלושים יום לעומר

אוריאל בוסו:  אני רוצה להודות לך יעקב, שאתה דואג לתזכר עד סוף ספירת העומר

אוריאל בוסו:  השאלה אם צריך לעשות ספירת העומר עד להעברת התקציב

אוריאל בוסו:  אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הבריאות

אוריאל בוסו:  על סדר-היום: פרק ח' – ייבוא מוצרי מזון, מתוך הצעת חוק התוכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2023 ו-2024; 2

אוריאל בוסו:  פרק כ"א – חקלאות, סעיפים 88-87, קביעת אורך חיי מדף, יצרן נאות וצמצום רגולציה לייבוא בשר, מתוך הצעת חוק התוכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2023 ו-2024), התשפ"ג-2023

אוריאל בוסו:       למעשה אנחנו נמצאים כאן בבקשה לדיון חוזר והצבעות

אוריאל בוסו:  לבקשתי הוגשה רוויזיה להצעת החוק והיא לא נמשכה לאור בקשת הלשכה המשפטית

אוריאל בוסו:  כפי שראיתם, סיימנו את הצעת החוק אבל אנחנו לא רוצים לעשות טעויות, שהן טעויות משפטיות, שאחר כך יעוררו אי-בהירות ובעיות טכניות

אוריאל בוסו:       בהצעת החוק יש מספר ניסוחים טכניים ולכן נצביע תחילה על הרוויזיה

אוריאל בוסו:  לאחר מכן היועצת המשפטית תסביר את הסעיפים בהם יש צורך לתיקון הנוסח

אוריאל בוסו:  לאחר מכן נאשר שוב את הצעת החוק

אוריאל בוסו:  אני מזכיר לחברים שמדובר כאן רק על נושא ייבוא מזון ואורך חיי מדף כחלק מהצעת חוק התוכנית הכלכלית  (יישום מדיניות הממשלה להסר חסמי סחר בייבוא, הגברת תחרות וייעול תהליכי הסדרה בתחום הייבוא והורדת יוקר המחיה

אוריאל בוסו:   אנחנו נתחיל בהצבעה על הרוויזיה

אוריאל בוסו:  מי בעד הרוויזיה?     

אוריאל בוסו: נתקבלה

אוריאל בוסו: 	פה אחד

אוריאל בוסו:  אם כך, אנחנו פותחים שוב את הצעת החוק

אוריאל בוסו:  היועצת המשפטית, בבקשה

נעה בן שבת: אחרי שהצעת החוק אושרה עלו כל מיני תיקונים נדרשים, אפילו אתמול הגיעו עוד כמה תיקונים

נעה בן שבת:  לפיכך נעבור על התיקונים לפי הסדר שלהם

אוריאל בוסו: מדובר בשינויים טכניים?     

נעה בן שבת: יש הרבה שינויים טכניים, אבל יש גם שינויים או תיקונים שהם כן מהותיים

נעה בן שבת:       אני מתייחסת לנוסח לדיון מחדש

נעה בן שבת:  בעמוד 4 יש תיקון: "שר הבריאות טרם פרסם באתר האינטרנט של המשרד הודעה לפי סעיף א313(ה) סיפה על פנייתו לוועדת חריגים לעניין אי החלת השינוי או אי החלתו בהחרגות או בהגבלות שלא יאפשרו פעולה

נעה בן שבת: " זה משהו שהוועדה כבר סיכמה

נעה בן שבת:      סעיף 12ג בעמוד 5 – הייתה בקשה של איגוד לשכות המסחר להחיל את סעיף 12(ג) כבר ממועד תחילתו של החוק הגדול, כלומר כבר מ-1 ביוני, ושלא תהיה דחיה נוספת של שלושה חודשים

רז הילמן: להבנתי זה משהו שהיה אמור לקרות כבר בתיקון הקודם של החוק ואני חושב שבטעות פרוצדורלית זה לא קרה

רז הילמן:  בכל מקרה, עכשיו זה בשל ומוכן ולכן חבל לעכב

רז הילמן:  זה סעיף שנותן עוד אפשרות ליצרנים מקומיים בעניין חיי המדף ולהבנתי אפשר להחיל אותו מייד עם הפרסום ברשומות

אוריאל בוסו: משרד הבריאות?     

פנינה אורן שנידור: אין בעיה

פנינה אורן שנידור:  זה מאפשר להציל מזון ולאפשר שימוש במזון על אף שהוא פג תוקף, להאריך את התוקף

פנינה אורן שנידור:  מדובר על מזון רגיל

נעה בן שבת: דווקא מבחינה טכנית זה היה תיקון מסובך מאוד, כי הוא נעשה גם בתוך החוק וגם בהוראת השעה

יאסר חוג'יראת: אם המזון פג תוקף, איך מאריכים את התוקף שלו? לפי מה?     

פנינה אורן שנידור: כשמדובר על מזון רגיל, ליצרן המזון אין לו הנחיה מחייבת שמגבילה אותו לקבוע את התוקף

פנינה אורן שנידור:  ברוב המקרים הם מקצרים את התוקף לשלוש שנים או ארבע

פנינה אורן שנידור:  אם יש לו הוכחות שגם בחצי השנה שלאחר אחרי שעברו שלוש שנים והמוצר עדיין בטוח וראוי למאכל, הוא יכול להמשיך ולמכור אותו

יאסר חוג'יראת: יש רגולציה, מישהו שיאשר לו את זה? משרד הבריאות יאשרו לו את ההארכה?     

פנינה אורן שנידור: כרגע זה במסגרת אישור ייצור נאות שלו

פנינה אורן שנידור:  אלה יצרנים שגם ככה מנהלים מערכת בקרת איכות עצמית

אוריאל בוסו: ברגע שהוא יצרן נאות, הוא לא יכול להיות חפיפניק ולומר שזה נראה לו בסדר וזה על התפר

אוריאל בוסו:  אתה צודק שכשרואים את התוקף מבינים שמדובר במשהו שהוא בבקרה לא של בעל האינטרס, כי הוא בוודאי לא רוצה להיתקע עם סחורה

פנינה אורן שנידור: יבואן לא יכול לעשות את זה וברור שגם משווק אל יכול לעשות את זה

פנינה אורן שנידור:  היחיד שיכול לעשות את זה הוא יצרן המזון, שהוא זה שמלכתחילה קבע את התוקף של המוצר

יאסר חוג'יראת: מה שמפליא זה הרגולציה

יאסר חוג'יראת:  למעשה כאן אנחנו סומכים על היצרן

פנינה אורן שנידור: כן

פנינה אורן שנידור:  זה חלק מהשינוי תפיסה ואימוץ רגולציה אירופית

פנינה אורן שנידור:  כמובן שזה נבדק במערכת יצרן שעושה את זה וייבדק במסגרת הפיקוח השוטף שמפקחים מגיעים אליו

רחל גור: יש לי שאלה כללית למנהלת תחום המזון

רחל גור:  אנחנו  מתקרבים מהר מאוד ל-1 ביוני ובמסגרת ההסכמות של ועדת החריגים של תקני המזון שנידונו בספטמבר, היו כמה תקנים ספציפיים, כמו התקן המקורי או התקן הישראלי הייחודי על הדבש, על שמן זית, על קפה, שלגביהם משרד הבריאות אמר שעד ה-1 ביוני הם יבדקו את האפשרות לעשות התאמות גם בתקנים האלה, על מנת לייבא אותם בצורה יותר קלה ומהירה מאירופה

רחל גור:  רציתי לשאול איפה עומדת הבדיקה, כי אנחנו מתקרבים במהירות למועד ההתחייבות

פנינה אורן שנידור: לגבי קפה ושמן זית – אמרנו שאפשר לייבא לפי הרגולציה האירופית

פנינה אורן שנידור:  אנחנו נעביר למשרד הכלכלה את היכולת, כי התיקון ייעשה במסגרת הצווים של חוק התקנים; לגבי דבש – זה הוחרג, אנחנו לא התחייבנו לגבי זה

פנינה אורן שנידור:  דבש הוחרג לגמרי מהרגולציה ואנחנו לא התחייבנו לגביו

נעה בן שבת: אני לא אלאה את הוועדה בקריאה, כי התיקונים עושים את אותו הדבר שדיברנו עליו

נעה בן שבת:  יש תיקון בסעיף 5(ב) ו-(ג) שמטפל בסעיף 12(ב)

נעה בן שבת:      יש הוראה בפסקה (6) שמתקנת את סעיף 22:         בדיון הקודם ביקשה מנהלת שירות המזון להחיל על מזון חדש חובת אישור ייצור נאות כבר מעתה, אבל הדיוקן שהיה זה שזה מזון שנחשב כבר מזון חדש ב-31 באוגוסט 2023, כלומר לפני 1 בספטמבר, ביום תחילתו של החוק

נעה בן שבת:  האם אתם רוצים להתייחס לדבר הזה?     

קרן רוט: השאלה אם לא נכון לעשות את זה בהוראת מעבר ולא להכניס את זה לתוך הסעיף עצמו

קרן רוט:  כלומר, לעשות הוראת מעבר שתקבע: על אף האמור בסעיף 22, יצרן שייצר מזון שהוכר כמזון חדש ופורסם בהודעה ברשומות לפי סעיף 18 עד ליום מסוים, רשאי לייצר את המזון כאמור ללא אישור ייצור נאות עד לאוגוסט 2026

קרן רוט:  כלומר, לעשות את זה כהוראת מעבר

נעה בן שבת: זה לא הוראת מעבר

נעה בן שבת:  הוראת מעבר היא לגבי החוק שלנו

קרן רוט: אנחנו רוצים לומר שהמזון החדש שמיוצר מעתה ואילך, למעשה מתחילתו של החוק, צריך יהיה אישור ייצור נאות

נעה בן שבת: זה יישאר בחוק, זה יהיה בסעיף 22

קרן רוט: נכון, מזון חדש או אחר – שזה התיקון שעשינו מלכתחילה – אבל כל ההוראה שמחריגה את מי שמייצר מזון חדש או שייצר עד 31 באוגוסט 2023, זה למעשה יהיה בהוראת מעבר

נעה בן שבת: לא, זה לא שהוא ייצר, המזון יוכר

קרן רוט: נכון, מזון שמוכר כמזון חדש ופורסם ברשומות עד 31 באוגוסט 2023

קרן רוט:  הם לא יצטרכו אישור ייצור נאות

קרן רוט:  אם יצטרכו אישור ייצור נאות מ-2026, יחד עם כולם

נעה בן שבת: כלומר, את תפטרי אותו בהוראת מעבר

נעה בן שבת:  אוקיי

פנינה אורן שנידור: אבל המהות נשארת

נעה בן שבת: נכון

נעה בן שבת:  מה שהוכר עד 31 באוגוסט 2023, ערב תחילתו של החוק

קרן רוט: התיקון של מזון חדש או אחר, מתי הוא אמור להיכנס לתוקף?     

נעה בן שבת: זה נכנס לתוקף מיידית, בספטמבר

קרן רוט: המשמעות היא שכל מי שמייצר מזון חדש החל מ-1 בספטמבר יהיה חייב באישור ייצור נאות     

פנינה אורן שנידור: את משתמשת במונח לא נכון

פנינה אורן שנידור:  לא מי שמייצר, אלא מזון שהוכר כמזון חדש יהיה מחויב בייצור נאות מ-1 בספטמבר

פנינה אורן שנידור:  כל מי שהוכר כמזון חדש ערב התיקון, החובה לאישור ייצור נאות לגביו תחול ב-1 באוגוסט 2026

נעה בן שבת: לכן אני קצת בספק אם זו הוראת מעבר או לא

נעה בן שבת:  אולי את הצד הניסוחי הזה אנחנו נפתור

שרון גוטמן טרודלר: בעקבות זה יש גם תיקון ב-52, שלגביו יש לנו הערה שמשליכה על הנוסח

נעה בן שבת: שרון, את רוצה להסביר את התיקון שביקשתם בסעיף 52?         

שרון גוטמן טרודלר: סעיף 52 מכיל את אותה הוראה לגבי מזונות מיובאים, כל מזון חדש שמיובא

שרון גוטמן טרודלר:  הוא היה חייב באישור ייצור נאות, ואם הוא מיובא הוא חייב גם בתנאי ייצור נאותים למפעל בחו"ל

שרון גוטמן טרודלר:  אותה הוראת מעבר אמורה לחול גם לגבי הייבוא, אך מאחר ש-52 תוקן גם בתוכנית הכלכלית הקודם, בסעיף 106, לדעתי סעיף קטן (א) צריך לעבור מפה להוראת השעה שבסוף הפרק

שרון גוטמן טרודלר:  למעשה הוא צריך לפקוע ב-1 באוגוסט 2026, כי למעשה אז כל מה שבתוספת ה-11 כולל את המזון החדש ושם לא תחול ההוראה הזאת

נעה בן שבת: סעיף 52 כולו ייקרא בצורה אחרת כשתיכנס התוכנית הכלכלית הקודמת ולכן אין חשש

נעה בן שבת:  התיקון עכשיו הוא כך וב-2026 תיכנס הקריאה - - -      

קרן רוט: גם פה אפשר לעשות הוראת מעבר ואז להגביל אותה עד 2026

נעה בן שבת: וזה לגבי מזונות שכבר הוכרו

קרן רוט: כן, אותו דבר

נעה בן שבת: אדוני, אלה העקרונות ואנחנו רק ננסח

שרון גוטמן טרודלר: אבל סעיף 52(ב) כפי שמוצע פה כן יישאר ב-2026

נעה בן שבת: סעיף 18(א)

אוריאל בוסו: 	כלומר, אם מדובר ביבואן שמסתמך על יצרן, אם יש לו הוראות של היצרן אין בעיה

נעה בן שבת: החידוש כאן זה ההוראה שדיברנו עליה 

נעה בן שבת:  סעיפים 12(א) ו-156(א) הם גם סעיפים שעוסקים בסימון של אורך חיי מדף

נעה בן שבת:  דגש נוסף הוא בזה שנאמר: על אף האמור באותן הוראות לעניין התקופה – כלומר, אם יש באותן הוראות אמירה לעניין הוראות סימון אחרות או צורת הסימון או גודל הסימון, זה לא יתגבר

נעה בן שבת:  ההוראה הזאת לא מתגברת, אלא רק שאלת תקופת אורך חיי המדף

נעה בן שבת:  זה החידוד פה

נעה בן שבת:       סעיף 94(ב) –      כלומר, יש לנו השלמה של ההוראה שמחייבת לשמור את המסמכים

נעה בן שבת:       יש תיקון בסעיף 164(ח) – בסוף כתוב: "

נעה בן שבת:  יראו את המזון מאותו מועד כמזון מזיק לעניין חוק זה"

נעה בן שבת:  כמובן שהמילים שהיו בסוף "ובכלל זה לעניין סימן זה" מיותרות

נעה בן שבת:       פסקה (32) – בהוראות הצעת החוק המקורית הייתה מחיקה של ההגדרה "תוכנית בטיחות מזון"

נעה בן שבת:  למעשה הצענו למחוק את המילים האלה ועכשיו אנחנו מציעים להחזיר את המחיקה

נעה בן שבת:  כלומר, ההגדרה "תוכנית בטיחות מזון" שנמצאת בסעיף 177 תימחק, אבל כיוון שיש לנו בשני סעיפים לאחר מכן – 202 ו-205(2) – אזכור של תוכנית בטיחות מזון, אז נבהיר  לגבי שני הסעיפים האלה          זה נוגע למפעלי בשר

נעה בן שבת:       בסעיף קטן (א) בהמשך יש תיקון בפסקה (14)

נעה בן שבת:  סעיף 256(א)(14): אחרי "ייצור" יבוא "של אישור ייצור נאות"

נעה בן שבת:  זו עבירה שנוגעת לאותה הוראה שצריך לבדוק את המסמכים

נעה בן שבת:  כאמור, היום יש את רישיון הייצור ותעודת יבואן ומכיוון שהוספנו בסעיף העיקרי את אישור הייצור הנאות, אז גם כאן מוסיפים

נעה בן שבת:      סעיף 16 – הוספנו החרגה של ההפרות לפי סעיף 5(א)(3), למעט החרגות לעניין מזהם ביולוגי

שרון גוטמן טרודלר: יש עוד עיצום והפרה שאושרו לנו להוסיף וצריך להוסיף את זה בעמוד 16, אחרי פסקה (9)

שרון גוטמן טרודלר:  העיצום הוא: מקבל מזון המנוי בתוספת האחת-עשרה מיצרן שאינו יצרן בעל אישור ייצור נאות תקף בניגוד להוראות 126(א)(1)

נעה בן שבת: כיוון שהחובה שלו לוודא שמי שהוא רוכש ממנו, המשווק, חובתו לברר שמי שמוכר לו את המזון הוא בעל אישור ייצור נכון, ומכיוון שזה מזון שמנוי בתוספת האחת-עשרה אתם רוצים לקבוע גם על זה הפרה?     

פנינה אורן שנידור: רק על רישיון יצרן ועל תעודת רישום יבואן

שרון גוטמן טרודלר: זה גם תיקון ל-256 וגם תיקון ל-262

נעה בן שבת: כלומר, גם עבירה פלילית על הדבר הזה?     

שרון גוטמן טרודלר: כן, בדיוק כמו שהיה לגבי 126(א)

נעה בן שבת: העבירה הפלילית הזאת תחול על המשווק

נעה בן שבת:  יש על המשווק הזה עבירות אחרות?     

קרן רוט: סעיף 126(א)(1) קובע שמקבל מזון שנמצא בתוספת האחת-עשרה צריך לוודא שיש אישור ייצור נאות תקף על אותו מזון

קרן רוט:  זה דומה מאוד למה שקבוע היום ב-126(א) ביחס למקבל מזון מיצרן שהוא בעל רישיון ייצור או יבואן שאינו יבואן רשום, שחייב לעמוד בהוראות 126(א)

קרן רוט:  עשינו התאמה בין אותן הפרות שקבועות ל-126(א) וקבענו את אותה הפרה ל-126(א)(1), שזה בדיוק על אותו משקל

נעה בן שבת: זה נראה לכם על אותו  משקל ולא משהו שמחמיר או מפתיע?     

קרן רוט: בגלל שמדובר ברשימה של מזונות שכולם קבועים בתוספת האחת-עשרה – אנחנו לא מדברים על מפעלים שרצו שיהיה להם אישור ייצור נאות שהוא אקסטרה לתוכנית הבטיחות, אלא רק על מישהו שמחויב ממילא באישור ייצור נאות לפי התוספת האחת-עשרה, וזו רשימה מאוד סגורה של מזונות

פנינה אורן שנידור: זה חל למשל על משווק שעכשיו רוצה למכור תוספי תזונה

פנינה אורן שנידור:  הוא חייב לוודא שהיצרן שממנו הוא קונה הוא בעל אישור ייצור נאות

נעה בן שבת: אוקיי

נעה בן שבת:       בסעיף (ט) יש תיקון טכנית בפסקה (23)(ג)(1), הסיפא שלה  צריכה להתאים לסעיפים הנכונים

נעה בן שבת:       בעמוד 18 יש תיקון שהציע משרד המשפטים

נעה בן שבת:  נאמר שיש עיצומים כספיים ויש דרישה שמועד הערעור יהיה תוך כך וכך ימים ממועד משלוח ההחלטה בדואר רשום

נעה בן שבת:  משרד המשפטים אמר שאומנם יש חקיקה שבה מופיע "בדואר רשום", אבל היום בדרך כלל ממציאים באמצעות תקשורת אלקטרונית ובכל מיני דרכים אחרות ודואר רשום הוא כבר לא הדרך

אוריאל בוסו: איגוד לשכות המסחר, בבקשה

רז הילמן: אנחנו הראשונים בעד ההתייחסות לכל התקשורת באופן דיגיטלי, העניין הוא שאנחנו חוששים שהתהליך עדיין לא מוסדר בצורה טובה כדי שהגורם הרלוונטי בארגון יקבל את העדכונים מהסוג הזה

רז הילמן:  מעבר לזה, העובדה שזה הוסף ממש-ממש ברגע האחרון לא אפשר לנו לעשות בירור מעמיק לגבי המשמעויות

אוריאל בוסו: אבל בשאר הדברים ההודעות הן הודעות מקוונות, אז דווקא בהפרה אתם מבקשים דואר רשום? זה כמו שאנחנו לא לוקחים את הדוחות ואחר כך אומרים שלא שלחו ומתחילים התכתשויות

אוריאל בוסו:  במקרה הזה ההפרה חשובה יותר

אוריאל בוסו:  ממה נפשך? אם אנחנו מבינים שיש הפרה ואתם צריכים לקבל הודעה, אז צריך לקבל הודעה

אוריאל בוסו:  אנחנו לא רוצים להתחמק מזה

רז הילמן: בוודאי

רז הילמן:  מה שאנחנו חוששים זה ממצב שבו המפר יאבד למעשה את הזכות שלו לערער לבית המשפט

רז הילמן:  הספקתי בזמן הקצר הזה לקבל התייחסות מייעוץ משפטי, שאני פחות בקיא בו, אז אני אקרא את ההתייחסות

אוריאל בוסו: אם אנחנו הולכים על פרוצדורה של דואר רשום יתחיל הליך זמן מסוים אחרי שנשלח, ואז יש זמן ערעור, אם הוא כן ראה וכו'

אוריאל בוסו:  בסוף גם אתה וגם אנחנו עסוקים במשהו שיכול להיות שאותה הפרה קשורה לחיי אדם, בבריאות הציבור

רז הילמן: אבל זה לא מעכב אותם מלבצע את האכיפה שלהם

אוריאל בוסו: אבל רוצים שהוא יפעל

רז הילמן: זה לא במקום הזה, זה בעולם של העיצומים

פנינה אורן שנידור: זו ההתחמקות

פנינה אורן שנידור:  למדנו מרגולטורים אחרים שאמרו – ולכן בנוסחים החדשים היום זה כבר לא מופיע והכול זה הפרות אלקטרוניות – שההתחמקות העיקרית היא שלא לוקחים את הדואר רשום ואז ההפרה לא מתחילה להיספר

פנינה אורן שנידור:  אתה, כרגולטור, יושב ומחכה שהמפר ילך לדואר הרשום

רז הילמן: לא הבנתי למה ההפרה לא מתחילה להיספר

רז הילמן:  אני רוצה לקרוא את ההתייחסות המשפטית לנושא הזה ותחליט הוועדה מה שהיא תחליט: הנקודה הראשונה היא שהעניין של הגשת ערעור לבית המשפט זה משהו מהותי וקרדינלי מבחינת זכות היסוד של הגישה לערכאות

רז הילמן:  החשש הוא שבהיעדר הודעה בדואר רשום הנפגע לא ידע על ההחלטה ויחמיץ את המועד של ההגשה ובכך תיפגע זכותו

רז הילמן:       הנקודה השנייה היא העניין הטכני – לא ברור לאיזה כתובת אי-מייל זה יישלח ואם זה באמת הגיע אליו או לא

אוריאל בוסו: לאותה כתובת אי-מייל שרשומה

רז הילמן: כתובת האי-מייל הרשומה היא בדרך כלל של מנהל הייבוא שמתעסקים בפרוצדורה של הייבוא ולא בהכרח מישהו שיודע שיש מגבלה של 30 יום להגיש ערעור

פנינה אורן שנידור: אז אתה תלמד אותו

אוריאל בוסו: אני חושב שבאותה הודעה שתישלח ההפרה, שם יצוין שיש לך X זמן לערער

אוריאל בוסו:  אחרת איך הוא ידע איך לערער?     

פנינה אורן שנידור: היבואן יכול לבקש שני מיילים או יותר ואני אשלח את זה לכל מי שהוא ירצה

אוריאל בוסו: אין בעיה, אתה תחליט מראש למי זה יגיע – תודיע לשכן, תודיע לנהג, תודיע לעוזרים

רז הילמן: כבר עכשיו ערוכים לזה לשמונה מיילים  ושכולם יקבלו את ההודעות מהסוג הזה?     

פנינה אורן שנידור: גם היום אנחנו ערוכים ובקשות נשלחות גם ליבואן, גם ליועץ, גם לכל מי שאתם מבקשים

פנינה אורן שנידור:  אתה נרשם בכרטיס וזה מגיע לכל מי שאתה מבקש

רז הילמן: אני יכול כבר היום להגדיר את כל הכתובות, כולל ייעוץ משפטי?     

פנינה אורן שנידור: הדברים האלה ייעשו

פנינה אורן שנידור:  אנחנו לא רוצים לעבוד במערכת כפולה, שחוץ מכל תהליך הדיגיטציה נתחיל לעבוד מול דואר ישראל

אוריאל בוסו: אני לא חושב שב-2023 צריך להתחיל עוד פעם עם הודעות עם הצבי

רז הילמן: אבל פנינה אומרת שהם עוד לא שם - - -      

פנינה אורן שנידור: לא אמרתי שאנחנו עוד לא שם

פנינה אורן שנידור:  אנחנו שם ואנחנו יכולים לשלוח יותר ממייל אחד לאותו עוסק

פנינה אורן שנידור:  כמובן שבהודעה ייאמר שיש לך זכות לערער ועם סימני קריאה מאוד ברורים

פנינה אורן שנידור:  אנחנו לא נוריד מהאחריות שיש לנו בתוכן ההודעה

פנינה אורן שנידור:  הדבר היחידי שאנחנו מבקשים זה לגבי אופן מסירת ההודעה, שזה לא יהיה בדואר רשום, אלא באמצעים אלקטרוניים

רז הילמן: החשש שלנו הוא הפספוס

רז הילמן:  אולי הפתרון הוא שישלחו הודעה נוספת שבוע לפני שמזכירה משהו

פנינה אורן שנידור: ממש לא

קרן רוט: חשוב להגיד שיש מדריך שמפורסם לכולם והצעה איך לקבוע את הנושא של העיצומים ושם לא כתוב שזה יהיה בדואר רשום

קרן רוט:  זה ממש כלל גורף לכל המשרדים שקובעים עיצומים ולמעשה ביחס לערעורים לא חייבים שההחלטה עצמה תהיה בדואר רשום

רז הילמן: יבואן מזון מקבל משירות המזון עשרות, לפעמים מאות הודעות

רז הילמן:  השאלה אם זה יובלט באיזושהי צורה, כדי שזה לא ייבלע בין כל שאר ההודעות שהוא מקבל

שני דור: זה לגמרי יובלט בהודעה, כי זו תהיה הודעה אחרת

שני דור:  אני אומרת שוב, אם אתם רוצים שאת ההודעות על ההפרות יגיעו למייל ייעודי אחר, תגידו לנו

שני דור:  כרגע אנחנו בונים מערכת ייעודית לנושא של האכיפה ושם נעשה גם את זה

אוריאל בוסו: אני מסכים עם הניסוח הזה, זה צריך להיות בהודעה מקוונת

נעה בן שבת: בהמשך אותו עמוד יש תיקון שדיברנו עליו בדיון הקודם, זה רק ביצוע שלו, לגבי הודעה לפרסום לציבור על פנייה לוועדת חריגים

קרן רוט: לגבי 126(א)(1), אני רוצה לוודא – אנחנו עושים גם הפרה וגם עבירה?     

נעה בן שבת: אני אומר את האמת, זה שזה עלה עכשיו ברגע האחרון, זה לא נוח לי

נעה בן שבת:  מצד אחד אני מבינה שאנחנו אומרים למשווק שהוא חייב לוודא שהמזון קיבל אישור ייצור נאות, מצד אחר זה באמת משהו שעלה ברגע האחרון ולכן שאלתי אם זה עולה באותה שורה

נעה בן שבת:  זה לא היה משהו שהיה בנוסח, לא הכרתי את זה קודם וכרגע זה בהליך של רוויזיה

נעה בן שבת:  אם זה מאוד חשוב לכם ואתם אומרים שזה משהו מאוד עקרוני ושזה שורה אחרת וכו', אבל אני פחות מרגישה בנוח עם זה

נעה בן שבת:  מדובר בעבירה והפרה וברגע האחרון

פנינה אורן שנידור: זה אומר שהוא יקבל הפרה אם הוא לא יביא רישיון יצרן, כי אישור ייצור נאות רוכב על

פנינה אורן שנידור:  אני יכולה לוותר על העבירה, אבל אני מעדיפה שהעיצום יישאר

קרן רוט: העבירה כבר קיימת

קרן רוט:  התאמנו את הנוסח

פנינה אורן שנידור: אפשר לוותר על  העבירה ב-126(א), אבל להשאיר את העיצום

נעה בן שבת: אני חושבת שזה יותר טוב לקבוע כך

נעה בן שבת:  אנחנו לא נתקן את 256 בעניין הזה, אלא רק את 262

פנינה אורן שנידור: בסדר גמור

קרן רוט: זה צריך להיות 262 תחת סעיף 30

קרן רוט:  30 קובע את 126(א)

נעה בן שבת: זה יהיה 30(א)

נעה בן שבת: אני עוברת לעמוד 32

אוריאל בוסו: למה לא עד ט"ז אלול? זה יום ההולדת שלי

נעה בן שבת: זה התיקון של סעיף 52 בהוראה של חוק התוכנית הכלכלית

קרן רוט: שוב, אני חושבת שנכון לעשות את זה בהוראת מעבר

נעה בן שבת: האמת שעכשיו אני חושבת שאולי לא צריך את זה

שרון גוטמן טרודלר: לא צריך את זה בתיקון לחוק התוכנית הכלכלית, כי ב-2026 תחול התוספת האחת-עשרה

אוריאל בוסו: אין צורך

נעה בן שבת: אדוני, דיברנו על העקרונות ואחרי זה נבדוק את הניסוח

נעה בן שבת:  החוק הוא באמת - - -     

אוריאל בוסו: אבל בסוף הוא התיישר

נעה בן שבת: ב-2026 אולי הוא יתיישר

נעה בן שבת:           לאחר מכן יש לנו את החריגים, דברים שנכנסים ב-1 באוגוסט 2026 ואליהם אנחנו מוסיפים את ההגדרה "תוכנית בטיחות מזון" שבסעיף 177

נעה בן שבת:       אנחנו מוסיפים לסעיפים שתחילתם ב-1 בינואר 2026 שני סעיפים – 267(א) ו-277 – שעכשיו נוספו לנו בהם תיקונים

נעה בן שבת:      בסעיף קטן (ד) אנחנו אומרים:     זה סעיף 12(ג) שפתחנו איתו את הדיון היום

נעה בן שבת:  סעיף 319 ו-321 הם הנושא של תקנות ייחוס מזון, נוהל ותקנות שהמועדים שלהם נדחים, כיוון שעד ספטמבר צריכות היו לבוא תקנות

רז הילמן: אני מבקש להתייחס לעוד שני נושאים

רז הילמן:  מבחינת הכניסה לתוקף – אני מבקש שגם התיקון של התוספת השלישית (א) לעניין שימורים בחומציות נמוכה וגם תיקון של תוספת 12 לעניין ייבוא שימורי דגים ובשר ייכנסו לתוקף עם הפרסום ברשומות

נעה בן שבת: זה לא עם הפרסום ברשומות, אלא ביום תחילתו של החוק

רז הילמן: אז אני מבקש שזה יקרה עם הפרסום ברשומות, להקדים את זה

נעה בן שבת: לא, אנחנו לא ניצור עוד סעיף

נעה בן שבת:  הפער אמור להיות של מספר ימים

רז הילמן: לא, שלושה חודשים

נעה בן שבת: לא דחינו

נעה בן שבת:  כרגע אנחנו מדברים על הפרק שלנו

קרן רוט: הסעיף של הדואר  הרשום זה סעיף 286

נעה בן שבת: כן, זה כבר תוקן

נעה בן שבת:      עד כאן התיקונים, אדוני

אוריאל בוסו: אנחנו רוצים להודות לעו"ד נעה בן שבת שהייתה ערנית גם לניואנסים, כי אנחנו יודעים – כדרכם של חוקים – שאי-בהירות מביאה אחר כך לשאלות, לתקלות ולהידיינויות בערכאות שמגלגלות אותנו אחר כך, וכאן מדובר בחיי אדם

אוריאל בוסו:  אנחנו מודים לך, נעה, על הערנות

אוריאל בוסו:      לאחר שאישרנו את הרוויזיה, אני מבקש להצביע על החוק בנוסחו המתוקן כפי שהונח עכשיו

אוריאל בוסו:   מי בעד?      

אוריאל בוסו: אושר

רז הילמן: אני רוצה להגיד תודה, אני מעריך מאוד את העבודה של הצוות הבין-משרדי שעבד על התיקון המאוד מורכב של החוק הזה, לייעוץ המשפטי של הוועדה, לוועדה עצמך ולך, היושב-ראש, על איך שניהלת את זה

רז הילמן:  אנחנו מעריכים מאוד את האכפתיות של כולם פה, שעבדו פה שעות לא שעות

רז הילמן:  יש עוד הרבה עבודה ואנחנו נשמח לעזור לקדם אותה

אוריאל בוסו: הצעת החוק אושרה – פרק ח' (יבוא מוצרי מזון) מתוך הצעת חוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2023 ו-2024), התשפ"ג-2023, וכן פרק כ"א (חקלאות), רק סעיפים 88-87 (קביעת אורך חיי מדף בידי יצרן נאות וצמצום רגולציה לייבוא בשר) מתוך הצעת חוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2023 ו-2024), התשפ"ג-2023, אושרו

נעה בן שבת: הייתה פה עבודת צוות מאוד יפה וגם אני רוצה להודות עליה, גם עם משרדי הבריאות, החקלאות, המשפטים, האוצר

נעה בן שבת:  הרגשנו שהייתה עבודת צוות

אוריאל בוסו: אני רוצה להודות גם לחברי האופוזיציה

אוריאל בוסו:  אין כאן בעד ונגד, כי אנחנו עושים דברים טובים למען אזרחי מדינת ישראל, למען הורדת יוקר המחיה ומלחמה ברגולציה

אוריאל בוסו:  אני רוצה להודות לכולם, בסוף מתברר כשמשתפים פעולה, גם עם לשכות המסחר וגם לובי 99 – שמדי פעם אני משתמש בניירות העמדה שלהם – התאחדות תעשייני המזון, אפשר לעשות דברים

אוריאל בוסו:  אני רוצה להודות לכולם, אני מאמין שאנחנו עוד ניפגש פה בוועדות בפרקים נוספים

אוריאל בוסו:  זו תחילתה של דרך והליך טוב שקרה כאן בוועדה בחודשים האחרונים, בפרקים שמתחילים להיכנס למסלול

אוריאל בוסו:  אני מוכרח לומר שגם משרד הבריאות עשה דרך ארוכה בשינוי התפיסה וההבנה

אוריאל בוסו:  אנחנו נצמצם פערים גם מול משרד החקלאות והפחתת רגולציה בתיאומים בין המשרדים, כדי שיהיה אבא אחד לכל נושא

אוריאל בוסו:       תודה רבה לכולם, הישיבה נעולה