ועדת הכספים, כנסת 25, פרוטוקול מספר 142, 2023-05-10 00:00

משה גפני: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכספים

משה גפני:  אנחנו דנים עכשיו בהצעת חוק התקציב לשנת הכספים 2023 ולאחר מכן בהצעת חוק התקציב לשנת 2024, הכנה לקריאה שנייה ושלישית

משה גפני:  נא להסביר את החוק

אסתי פלדמן:   מונחות בפניכם שתי הצעות חוק, האחת הצעת חוק התקציב לשנת הכספים 2023, השנייה חוק התקציב לשנת הכספים 2024

אסתי פלדמן:  אנחנו מגישים אותן יחד בגלל העיתוי, בשום היבט הן לא חוק אחד

אסתי פלדמן:  אתם תצביעו עליהן כאן בנפרד והכנסת תצביע עליהן בנפרד במליאה

אסתי פלדמן:  הצעת חוק התקציב, כבכל שנה, מחולקת בהתאם לחוק יסודות התקציב לסעיפי הוצאה, הוצאה מותנית והכנסה, הרשאה להתחייב ושיא כוח אדם

אסתי פלדמן:                                                         "הצעת חוק התקציב לשנת הכספים 2023, התשפ"ג–2023     ככלל, סעיף הוא לפי משרד

אסתי פלדמן:  לכל משרד יש סעיף תקציבי, יש ממונה על סעיף תקציב, שזה השר הממונה על המשרד

אסתי פלדמן:  לעתים נקבעים נושאים מסוימים, בין היתר גם בחקיקה, שאומרים שהדבר הזה ייקבע בסעיף תקציבי נפרד

חמד עמאר: לדוגמה?     

יואב הכט:   לדוגמה, בשנת 2021 ועדת הכספים של הכנסת דנה בחוק שנגע לאג"ח מיועדות, לשינויים שקשורים אליו, וועדת הכספים דרשה והוסיפה לחוק שהנושא הזה יתוקצב, לא במובן של סעיף ראשי אבל בסעיף תקציבי נפרד

יואב הכט:  זו דוגמה למקום שבו דרשה הכנסת וקיבלה

ולדימיר בליאק: יש איזושהי הגדרה מדויקת או שזה נושא ערטילאי?     

אסתי פלדמן:   זאת ההגדרה – נושא בעל היקף או חשיבות המצדיקים את קביעתו בסעיף נפרד

ולדימיר בליאק:   מה זה בעצם חשבון הון?     

יואב הכט:   ההבדל בין התקציב הרגיל ותקציב הפיתוח בחשבון ההון נובע מכך שבעבר – ויש לזה הצדקה כלכלית גם היום – יש להבחין בין הוצאות שוטפות של הממשלה לבין הוצאות הוניות, ואני מניח שחברי הכנסת כאן יודעים את ההבחנה וכמה שזה חשוב לכל עסק או עמותה להבחין בין השתיים

ולדימיר בליאק:   לשנה שוטפת או לטווח ארוך?     

יואב הכט:   יש הבחנה מתודולוגית

יואב הכט:  ברלוונטיות לתקציב, לרוב, ההוצאות העיקריות של המשרדים ורוב ההוצאות ממשלה הן בגדר תקציב רגיל

יואב הכט:  בתקציב הפיתוח בחשבון ההון יש סעיפי הוצאות שהם השקעות – למשל, במשרד החינוך יש שני סעיפים: אחד, סעיף של תקציב רגיל, סעיף 20, והשני סעיף של תקציב פיתוח, סעיף 60, שממנו יוצאות ההוצאות על בינוי כיתות

יואב הכט:  זו דוגמה בולטת

יואב הכט:  יש גם את עניין חשבון ההון שמשלים את תשלום החובות

יואב הכט:  את החזרי הקרן על החוב הממשלתי אנחנו משלמים במסגרת תקציב הפיתוח וחשבון ההון

ולדימיר בליאק:   חשבון ההון זה החזר חובות?     

אסתי פלדמן:   כן

יואב הכט:   אין הבחנה בין תקציב הפיתוח וחשבון ההון, זו הבחנה אחת שכוללת את סעיפי הפיתוח של המשרדים

ולדימיר בליאק:   למה בעצם אין הבחנה?     

אסתי פלדמן:   זו הדרישה בחוק יסודות התקציב

אסתי פלדמן:  בסעיף 2 לחוק יסודות התקציב כתוב: "חוק תקציב שנתי יכלול את אלה: (1)  תקציב רגיל; (2) תקציב פיתוח וחשבון הון; (3) החזר חובות לבנק ישראל; (4) תקציב המפעלים העסקיים"

אסתי פלדמן:  כלומר, אנחנו מחלקים את זה לפי הדרישה בחוק יסודות התקציב, שהוא החוק שנמצא באיזושהי רמה נורמטיבית עליונה לחוקי התקציב

אסתי פלדמן:  הוא קובע את המבנה של כל חוקי התקציב

חמד עמאר:   איך את מחלקת את זה? כמה זה החזר חוב?     

יואב הכט:   החזר חוב נקבע לפי החוב שגויס

יואב הכט:  כלומר, אם אנחנו מנהלים חוב של למעלה מטריליון שקל, לכל אג"ח של הממשלה יש מועדי החזר קבועים באג"ח ולפי הריבית - - -     

חמד עמאר:   כמה חוב אנחנו אמורים להחזיר בשנת 23?     

יואב הכט:   בשנת 2023 אנחנו צופים החזרי קרן בסך של 143 מיליארד ש"ח

חמד עמאר:   כמה הריבית על זה?     

יואב הכט:   הריבית עומדת על 4

יואב הכט: 7 מיליארד ש"ח

חמד עמאר:   איך מתחבר התקציב שהציג שר האוצר כאן, 487 מיליארד שקל?     

גולן בדיחי:   התקציב שהציג שר האוצר הוא התקציב הכלול במגבלת ההוצאה

גולן בדיחי:  ניתן לראות את זה בעמוד 179 של דברי ההסבר

גולן בדיחי:  החזרי הקרן אינם כלולים במגבלת ההוצאה ולכן הסכום שהציג שר האוצר ועוד החזר הקרן מסתכמים לסכום שמופיע בחוק

אסתי פלדמן:   תסתכלו על דברי ההסבר לסעיף 2, יש טבלה למטה שאומרת שסך תקציב ההוצאה הוא 610, יש לנו מרכיב של תשלום החזר, מרכיב קרן בחובות הממשלה, שאנחנו סופרים אותו בנפרד, הוא 125 מיליארד

אסתי פלדמן:  ולכן, אם תוריד 125 מיליארד מ-610, מגבלת ההוצאה שלך היא 484, כי בחוק מגבלת ההוצאה היא בלי הקרן אז אנחנו לוקחים את מגבלת ההוצאה, מוסיפים לה את הקרן

חמד עמאר:   הוא אמר שהקרן זה 143, עכשיו את אומרת 125

יואב הכט:   יש להבחין במקרה הזה בין הקרן שמשולמת כהחזרי חוב לביטוח הלאומי, שהיא גוף פנים-ממשלתי וזה בגדר הוצאה תקציבית במגבלת ההוצאה, כפי שמוגדר בחוק הפחתת הגירעון

יואב הכט:  חוק הפחתת הגירעון והגבלת ההוצאה התקציבית מגדיר שהחזרי קרן הם מחוץ למסגרת ההוצאה, למעט החזרי החוב למוסד לביטוח לאומי

חמד עמאר:   אז אנחנו מחזירים כמעט 20 מיליארד שקל לביטוח לאומי בשנה?      

יואב הכט:   כ-17 מיליארד, כן

חמד עמאר:   וזה בתוך התקציב?     

יואב הכט:   זה בתוך מגבלת ההוצאה

יואב הכט:  כל החזרי הקרן הם במסגרת התקציב

אסתי פלדמן:       יש רכיב נוסף בתקציב שנקרא הוצאה מותנית בהכנסה והוא לא נכנס לאותה מגבלת ההוצאה שדיברנו עליה בסעיף הקודם

אסתי פלדמן:  מהי הוצאה מותנית בהכנסה? זו הכנסה שאני מקבלת שמיועדת להוצאה מסוימת ולכן מבחינת המאזן אני באפס, אני מקבלת הכנסת ואני מוציאה הוצאה

ולדימיר בליאק:   כלומר, אם את לא מקבלת הכנסה את לא מוציאה?     

אסתי פלדמן:   ההוצאה תלויה בהכנסה

ולדימיר בליאק:   איך נקבע הסכום הזה, 48 מיליארד שקל?     

אסתי פלדמן:   זו בעצם תחזית של ההכנסה שאני אקבל

אסתי פלדמן:  יש דברים שמוגדרים הכנסה מיועדת

אורית פרקש הכהן:   בהייטק, על איזו שנה התבססתם בהכנסות?     

אסתי פלדמן:   אנחנו לא מדברים על הייטק

חמד עמאר:   הנושא הזה לא קשור להייטק

אסתי פלדמן:   אנחנו מדברים עכשיו על סעיפי ההוצאה בתקציב

חמד עמאר:   אתה יכול לתת לי דוגמה להוצאה מותנית בהכנסה כי מדובר כאן על 48 מיליארד שקל?      

ולדימיר בליאק:   אני גם מניח שהמספר 48 מיליארד מבוסס על משהו מסוים, נכון?     

אסתי פלדמן:   בוודאי

יואב הכט:   כן, בכל נושא יש הקשר מסוים, בוחנים פרטנית

יואב הכט:  לא מדובר בסכום שקובעים אותו מלמעלה ואז מחלקים אותו, לחלוטין לא, אלא כל הכנסה פרטנית שמשרתת הוצאה פרטנית

חמד עמאר:   יש לך דוגמה לזה?     

יואב הכט:   דוגמה בולטת מבחינת ההיקף שלה, ולכן היא דוגמה חשובה, היא למשל בתחום השיכון

יואב הכט:  בתחום השיכון יש משקים סגורים שבהם המדינה מקבלת תשלומים מקבלנים ולמעשה זה לא מס, זה לא אמור להיכנס להכנסות המדינה ולממן פעילות שוטפת של הממשלה

יואב הכט:  זה נגבה מהקבלנים כדי להשקיע את זה בפעילות פיתוח של הקרקע

יואב הכט:  הסכום עובר דרך התקציב אבל לא אמור להגיע לידי משרד השיכון במובן של הגדלת ההוצאה

חמד עמאר:   זו קופה סגורה בעצם, מה שאתה מקבל אתה מוציא

יואב הכט:   לכן זו דוגמה למקום שבו אנחנו רושמים את ההכנסה, רושמים את ההוצאה, אבל זו לא הוצאה שאנחנו מחשיבים - - -     

ינון אזולאי:   אבל ההיטל תואם להשבחה שאני עושה מבחינת הפיתוח?     

יואב הכט:   במקומות שבהם יש הוצאה יותר גבוהה מאשר ההכנסה, ההוצאה הזו צריכה להיות משולמת מהוצאות תקציב רגילות

ינון אזולאי:   כי לא בטוח כשאתה גובה היטל שזה מה שבעצם עובר לפיתוח

יואב הכט:   נכון, יש באמת מקומות שבהם זה לא הסכום המדויק שקורה אבל בגלל זה מדובר בסכום שהוא מוגבל

ינון אזולאי:   השאלה שלי היא האם הוא מותנה

ינון אזולאי:  נגיד שלקחת היטל של מיליון וההשבחה היא מיליון וחצי, השאלה האם אתה מסתכל על ההכנסה שתגבה אחר כך, נגיד במכירת הקרקע?     

אסתי פלדמן:   לא, זה מנגנון אחר

עשהאל צור:   היום אנחנו גובים בדיוק מה שעולה הפיתוח

עשהאל צור:  יש לנו אתרים מסוימים, שאנחנו מאוד מאוד מנסים שיהיה איזשהו עודף ויש לנו איזשהו מנגנון, כי לפעמים יש גם אתרים שנסגרים קצת בגירעון בגלל שלא תמיד אנחנו יודעים להעריך במאה אחוז

עשהאל צור:  אבל אנחנו מצליחים להיות כמעט במאה אחוז

חמד עמאר:   אם אתה יוצא בגירעון, המשרד מממן את ההפרש?     

עשהאל צור:   אז יש איזשהו מנגנון של בקרה ולפעמים אתרים - - -     

ינון אזולאי:   לפעמים אתה שומע שהמדינה אומרת "אנחנו משקיעים בפיתוח" – אתם לא משקיעים בפיתוח כי אתם לוקחים את ההיטל מאותם אלה שמתמודדים

ינון אזולאי:  הם משלמים את הפיתוח הזה אז המדינה לא השקיעה פה כלום

עשהאל צור:   יש כל מיני סוגי פיתוח

עשהאל צור:  חלק מהפיתוח כן מועמס על הקרקע וחלק מהפיתוח ממש לא, המדינה מתקצבת אותו בצורה ישירה לחלוטין

ינון אזולאי:   אבל זה לא המותנה

עשהאל צור:   לא

חמד עמאר:   אין קשר בין המצ'ינג להוצאה המותנית?     

עשהאל צור:   לא, המצ'ינג זה רק אירוע שיש לנו בכל מיני משרדים, לצורך העניין עשינו את זה הרבה בהחלטה של הדרוזים או בהחלטה של הערבים, כששני משרדים עושים ביחד פעילות אז יש תקציב תוספתי שמשרד האוצר נותן במסגרת ההחלטה וחלק המשרדים עצמם מביאים

עשהאל צור:  בתחבורה ובשיכון זה דבר נפוץ

חמד עמאר:   לא, אני מתכוון למצ'ינג שהמועצות או הרשויות צריכות לשלם

חמד עמאר:  זה נכנס לכאן, לתקציב ה-48 של הוצאות מותנות?     

עשהאל צור:   לא

עשהאל צור:  לצורך העניין בשירותי דת, שהמועצות המקומיות משתתפות ביחד עם הרשות המקומית בתקציב של שירותי דת, התשובה היא לא

חמד עמאר:   אני מדבר באופן כללי, גם רווחה, גם דת, גם שיכון

עשהאל צור:   לא, זה לא מופיע

חמד עמאר:   זה לא קשור בסעיף הזה?     

עשהאל צור:   התקציב שמגיע מהמועצה לא מופיע בתוך התקציב

אסתי פלדמן:   בהתאם לחוק יסודות התקציב, אחד הרכיבים שנמצאים בסעיפי ההוצאה זה הרשאה להתחייב

אסתי פלדמן:  הרשאה להתחייב זה לא מזומן שאתה נותן למשרד להוציא, זה איזושהי יכולת להתחייב, זה בדרך כלל על פרויקט שממשיך כמה שנים

אסתי פלדמן:  לכן אתה לא תקצה לו מזומן בשנה הראשונה שהוא מתחיל לפעול, אתה תיתן לו הרשאה להתחייב כדי לאפשר לפרוס את אותו מזומן על כמה שנים לפי מה שהוא יצא

חמד עמאר:   ובהרשאה להתחייב את מכניסה את זה לתקציב 23 לדוגמה וההוצאה תהיה ב-25? את מכניסה אותה בתקציב של 23?      

אסתי פלדמן:   בדיוק

אסתי פלדמן:  היא תופיע לי פה כהרשאה להתחייב בסעיף של משרד התחבורה וכמזומן אתה תראה אותה כשתאשר את תקציב 2025 כהוצאה שצריכה להתבצע

חמד עמאר:   אז בעצם היא תופיע פעמיים, פעם ב-23 ופעם ב-25

אסתי פלדמן:   פעם כהרשאה ופעם כמזומן

ולדימיר בליאק:   כמה היה ב-2022?      

יואב הכט:   שיא כוח אדם בשנת 2022 עמד על 91,090

יואב הכט: 5 תקנים

יואב הכט:  בתקני כוח אדם יש עד רמה של חצי

ולדימיר בליאק:   כלומר, אנחנו מוסיפים כ-2,700 תקנים ב-2023

ינון אזולאי:   כמה מומשו בפועל מהתקנים האלה ב-22?     

ולדימיר בליאק:   יש לנו פירוט של 2,700 התקנים, לאן מוספים?     

יואב הכט:   יש את הפירוט של כל הסעיפים

ולדימיר בליאק:   נשמח לקבל

אסתי פלדמן: שיא כוח אדם לפי סעיפים ותוכניות מופיע לכם אחר כך בהמשך

ינון אזולאי:   השאלה הראשונה שלי האם כל 91,000 התקנים נוצלו במאה אחוז

יואב הכט:   אני מעריך שלא במאה אחוז, נוכל לבדוק בדיוק

יואב הכט:  אני מניח שבין 95% ל-100%

אסתי פלדמן:       כמו שאמרנו קודם, סעיף 2 לחוק יסודות התקציב דורש מחוק התקציב לפרט בנפרד את תקציב המפעלים העסקיים, הוצאות ותחזית הכנסות

אסתי פלדמן:  מה זה מפעלים עסקיים? לדוגמה רמ"י, בתי חולים, גופים שמתנהלים כמשק סגור

אסתי פלדמן:  יש להם רווחים, יש להם הוצאות מימון, יש להם את ההכנסות וההוצאות שלהם

אסתי פלדמן:  הם בעצם מעלים את העודפים בסוף כל שנה למדינה אבל זה לא מתנהל כחלק מתקציב המדינה

ולדימיר בליאק:   מה ההבדל בין מפעל עסקי לחברה ממשלתית? 
     

אסתי פלדמן:   חברה ממשלתית היא חברה נפרדת, היא חברה שיש לה בעלות נפרדת, היא תאגיד נפרד מהמדינה, או שהיא מתוקצבת או שהיא לא מתוקצבת

ינון אזולאי:   לצורך העניין רמ"י זה תקציב שמנהל את עצמו, הווה אומר, הכנסות, הוצאות, הוא מנהל את עצמו, בדרך כלל הוא לא בגירעון, רק בעודפים

אסתי פלדמן:   אמור להיות

ינון אזולאי:   ומי מחליט לו מה לעשות עם העודפים האלה?     

חמד עמאר:   אמרת שהעודפים בסוף שנה חוזרים לתקציב המדינה

אסתי פלדמן:   הם נכנסים למדינה אבל בכל מקרה הוא לא מתנהל בלי מגבלות בכלל

אסתי פלדמן:  יש לכם כאן את המגבלות של רמ"י, יש להם תוכניות וכו'

חמד עמאר:   אם יש לך עודף בסוף השנה ברמ"י, לאיפה הכסף הולך?     

אורית פרקש הכהן:   ראש רמ"י מנהל דיונים עם אגף תקציבים והם מקבלים את ההחלטות מה עושים עם הכסף

אסתי פלדמן:   הכנסות מההפרטה, בהתאם למתודות בין-לאומיות, אגף החשב הכללי, הולכות לכיסוי החוב

עשהאל צור:   הטענה לפיה בשנת 22 – זו טענה שנשמעת הרבה – היו הרבה הכנסות מקרקע בגלל עליית המחירים והן הולכות בצורה כלשהי לתקציב המדינה אינה נכונה כי הכסף שנצבר בקופות של רמ"י בסוף שנה לא נכנס לתקציב המדינה אלא, כפי שאסתי אמרה, הוא הולך בהתאם למתודולוגיות בין-לאומיות ויש על זה הרבה מוסכמות

עשהאל צור:  אנחנו לא יכולים להשתמש בו לצרכים האלה

אסתי פלדמן:   זה הוצאות הפרטה

אסתי פלדמן:  גם כשהממשלה מפריטה חברה ממשלתית זה הכנסות הפרטה

אסתי פלדמן:  יש לי נכס, אני מפריטה אותו, אני מקבלת כסף, הכסף הזה לא הולך לשוטף שלי, הוא הולך לכיסוי החוב

יואב הכט:   מבחינה מתודולוגית מדובר בהמרה של נכס בצורת קרקע לנכס בצורת מזומן

יואב הכט:  כלומר, מבחינה תקציבית אין בפעולה הזאת שום דבר

חמד עמאר:   אבל לאיפה הולך המזומן שאתה מדבר עליו? קרקע אתה לא יכול לשים בתקציב, מזומן אתה יכול לשים בתקציב

יואב הכט:   אתה לא שם את המזומן הזה בתקציב כי זו המרה של נכס בנכס

יואב הכט:  מה אתה כן עושה עם המזומן הזה? כשאתה רוצה לממן את הגירעון התקציבי שלך אתה יכול לפנות לשווקים, המקומיים, הבין-לאומיים, לגייס אג"ח, או שאתה יכול למכור מהנכסים שלך

יואב הכט:  בדיוק כמו כל אזרח שיכול ללכת לקבל הלוואה, הוא יכול למכור את הנכס שלו

חמד עמאר:   אז בעצם אתה אומר שכל הכנסה עודפת מרמ"י הולכת לכיסוי חובות?     

יואב הכט:   הכנסות מקרקע בהגדרה הולכות לכיסוי החוב מכיוון שמדובר בצורת מימון

יואב הכט:  זו המשמעות שלה

יואב הכט:  אנחנו מוכרים נכס כדי להתממן

משה גפני: כלומר, חמד צודק שהכסף של רמ"י הולך לכיסוי חובות בסוף

ינון אזולאי:   זה אומר שלעולם הם לא ירצו לפרק את רמ"י בגלל שהיא מכסה להם את החובות של המדינה

יואב הכט:   לא מדובר בפונקציה של האם זה רמ"י או גוף אחר שמוכר את הקרקע

יואב הכט:  מכיוון שזו קרקע בבעלות המדינה מדובר בהחלפה של נכס בנכס

יואב הכט:  זו לא הכנסת מדינה אלא רק פעולה הונית לחלוטין

יואב הכט:  לכן, גם אם רמ"י לא הייתה קיימת וגם אם זה היה מנוהל בצורה שונה, לכאורה – אלא אם כן אנחנו רוצים לחרוג לחלוטין מהכללים הסטטיסטיים של ניהול הממשלה או תקציב של כל חברה אחרת, ואולי גם נכון שהחשכ"ל יתייחס לסוגיה הזו – אי אפשר להגיד שאם זה היה לא רמ"י אז לא היינו יכולים להשתמש בסכומים האלה בשביל לממן את החוב שלנו

יואב הכט:  בכל מקרה מכירת קרקעות הייתה משרתת את מימון החוב

ינון אזולאי:   אבל אתם אומרים: כשאנחנו מסתכלים בתחזית השנתית אנחנו יודעים כמה רמ"י מכניסים וחלק מהתחזית זה גם שאנחנו משלמים עם זה את החוב

ינון אזולאי:  אתם לוקחים את זה כחלק

ינון אזולאי:  עכשיו אתה אומר: תשמע, זה לא משנה, אם לא תקרא לזה רמ"י ומשרד השיכון יעשה את זה לבד אנחנו נגיע לאותו מצב

ינון אזולאי:  אבל זה לא בדיוק נכון כי ברגע שאני אוציא את זה מרמ"י ואני אתן למשרד השיכון לנהל את זה את, משרד השיכון אומר: תשמע, אני בונה לי יחידות דיור אז אני צריך לקחת את זה ולעשות את הפיתוח בשביל להוזיל את הקרקע

ינון אזולאי:   כשאני נותן למשרד הכלכלה לנהל את הקרקעות לתעשייה אז אני לוקח חלק מזה ושם על התעשייה

ינון אזולאי:  אני יכול שם להוזיל להם את הקרקעות, אני יכול לפתח עוד אזורי התעשייה

ינון אזולאי:  זה העניין

ינון אזולאי:       כשאנחנו מדברים על רמ"י זה, כמו שאמרתם, משק סגור

ינון אזולאי:  אתם לא אוהבים לשמוע את זה אבל כל פעם אני אגיד את זה מחדש

ינון אזולאי:  הוא מתנהג כמו שוק אפור, לא כמו משק סגור אלא כמו שוק אפור

ינון אזולאי:  זו ההסתכלות שלי בכל אופן, אתם יכולים לא להסכים איתי וזה בסדר

ינון אזולאי:  אבל אם היינו פעם אחת מפרקים את רמ"י ועושים חלוקה לאן כל דבר הולך, שכל אחד בתחום שלו ישווק את הקרקעות, היינו מקבלים פה ירידה של מחירי הקרקעות

ינון אזולאי:  אם היינו לוקחים למשל שקק"ל לבד תשווק את הקרקעות שלה ולא רמ"י, שגם על זה הם לוקחים עוד איזשהו קופון, היינו מגיעים למחירי דירות אחרים

חמד עמאר:   אבל קק"ל זה משהו אחר

ינון אזולאי:   רק שתדע שהאבסורד הוא שמי שמשווק את הקרקעות של קק"ל זה רמ"י

ינון אזולאי:  תאר לך שקק"ל הייתה בתחרות עם רמ"י, אז המחירים היו יורדים

ינון אזולאי:  זה העניין

ינון אזולאי:  הוא משווק את הקרקעות של קק"ל

ולדימיר בליאק:   בסכומים של המשרדים, איזה אחוז ב-23 לעומת 22 זה טייס אוטומטי?      

יואב הכט:   כשקובעים את תקציב המשרדים בוחנים בין היתר את ההוצאות הצפויות

יואב הכט:  המונח "טייס אוטומטי" הוא לא מונח ששייך לחוק

יואב הכט:  כלומר, אם יש לך שאלה לגבי איך נקבע משרד ספציפי אנחנו נשמח להביא את הגורם שיוכל להתייחס לאותו משרד ספציפי, אבל לא מדובר באיזושהי הוראה גורפת לגבי כלל התקציב

חמד עמאר:   יש לכם את ממוצע הניצול התקציבי ל-22?      

יואב הכט:   כן

יואב הכט:  החשכ"ל מופקד על הביצוע אבל גם אנחנו כמובן יודעים את נתוני הביצוע

יואב הכט:  הביצוע עמד על 99

יואב הכט: 5%

חמד עמאר:   זה חריג כי תמיד כשקיימנו דיונים כאן הביצוע היה נמוך מזה בהרבה

יואב הכט:   במהלך השנה הביצוע מתקדם בקצב לא לינארי, אז תוך כדי שנה – נניח אתה שואל מה הסטטוס ביוני, האם הביצוע הוא 50%? התשובה בהגדרה כמעט היא לא, כי יש הרבה תשלומים שמתבצעים תמיד בסוף שנה, כל מיני תמיכות שמשתלמות וכן הלאה, ולכן אתה מתכנס ל-100% רק בחודש האחרון

יואב הכט:  זה שיעור מאוד-מאוד לא חריג

יואב הכט:  כמעט תמיד השיעור הוא 98% ל-102%

יואב הכט:  זה פחות או יותר סדר הגודל

יואב הכט:  99

יואב הכט: 5% זה ביצוע טוב, זה אומר שהתקציב גם היה פחות או יותר מדויק וענה על הצרכים שהיו

ינון אזולאי:   תחולת החוק היא מה-1 בינואר

אסתי פלדמן:   חוק תקציב הוא שנתי

אסתי פלדמן:  חוק תקציב לא מתקבל לחצי שנה

אסתי פלדמן:  אנחנו לא כותבים חצי מההוצאות בדיוק בגלל מה שיואב אמר, אנחנו לא יודעים באיזה חודש זה יצא

אסתי פלדמן:  אז היינו עד עכשיו בתקציב המשכי, החוק הזה בעצם בולע את התקציב ההמשכי ומוסיף לו, ועכשיו אפשר להתקדם

אסתי פלדמן:  אין משמעות להתחיל ממרס או ממאי חוק תקציב, אנחנו הולכים אחורה, החוק הוא שנתי

ינון אזולאי:   ידעתי את זה, השאלה שלי היא אחרת

ינון אזולאי:  כשאנחנו מדברים על ה-1 בינואר אנחנו מחילים אותו כביכול רטרו, מה-1 בינואר

ינון אזולאי:  ברגע שעובר תקציב את אומרת: אמנם השתמשנו בתקציב המשכי אבל הכול הפך להיות כתקציב מדינה מה-1 בינואר

ינון אזולאי:  לפי מה שאת אומרת, אם יש פרויקטים, כל מיני דברים בסדר גודל כמו התמיכות, שלא נתמכו בתקציב 1 חלקי 12, אז מעכשיו יהיה אפשר לעשות להם השלמות

חמד עמאר:   אבל עושים השלמות בדרך כלל

ינון אזולאי:   לא, לא בכל

אסתי פלדמן:   כל מקרה לגופו

אסתי פלדמן:  באופן עקרוני, ברמה של התקציב, נניח היה תקציב תמיכה – לא הרבה תמיכות אגב משולמות כבשגרה, לפעמים תמיכה היא תמיכה שנתית והיא מגיעה לגוף במהלך השנה, באמצע השנה, בסוף השנה, אז במובן הזה זה לא משנה – אם היה לו כתוב בתקציב ההמשכי סכום מסוים ועכשיו הגדלתי לו אז בסוף השנה הוא יראה את הסכום היותר גבוה

ינון אזולאי:   זה מה שאני אומר

ינון אזולאי:  את אומרת שכשעובר התקציב בעצם אני מסתכל עליו כשהוא מוגדל

ינון אזולאי:  הרי מה קורה? כשאנחנו יושבים על התקציב, את אומרת: התקציב הזה היה 10 מיליון שקל אבל בגלל שאנחנו כבר בחצי שנה אחרונה, הוא לא משתמש בזה אחורה, אבל בפועל אותו גוף הוציא את הכסף הזה

ינון אזולאי:  מה זה לא משתמש? למה אתם אומרים שהוא לא יכול להשלים את זה? הרי אנחנו מכירים את זה מכל מיני סיטואציות

חמד עמאר:   לפי התקציב חייב להשלים את זה

אסתי פלדמן:   זה מאוד פרטני, או שזה יושלם - - -     

ינון אזולאי:   זה פרטני כי אני אומר לך גוף מסוים אבל מדובר בהרבה גופים, זה קורה במיוחד ברווחה

אסתי פלדמן:   לא, זה פרטני במובן הזה שיש המון תמיכות בתקציב המדינה, המון מבחני תמיכות

חמד עמאר:   אבל הולכים לפי התקציב שאושר, לא לפי חלקי 12, מה שהיה

ינון אזולאי:   זה מה שאני אומר

חמד עמאר:   כן, זה מה שאמור להיות

ינון אזולאי:   הוא ילך לפי התקציב שאושר

אסתי פלדמן:   הגדול

ינון אזולאי:   גם אם הפעילות שלו התחילה אחורה?     

אסתי פלדמן:   בוודאי

אסתי פלדמן:  הוא מסתכל שנתית לשנת הכספים 2023, ואם חוק התקציב מקצה יותר כסף אז הכסף הזה ישולם, בין היתר, בעד חודשים קודמים, בתלות באופי מבחן התמיכה

חמד עמאר:   תקציבים ייעודיים שאישרנו, לדוגמה התוכנית של העדה הדרוזית שאישרנו לשנת 23, מופיעים בתוך התקציב הזה?     

יואב הכט:   כלל הסכומים שמתוכננים להתבצע מופיעים בתוך התקציב, בוודאי

חמד עמאר:   אבל לא מופיעים בסעיף נפרד?     

יואב הכט:   מכיוון שהתוכנית שמיועדת לטיפול בעדה הדרוזית ובצרכים שלה, כמו גם התוכניות שנועדו לטפל בעדה הבדואית ובחברה הערבית ככלל, הן למעשה תוכניות שכוללות הוצאות בתחומים מאוד מאוד שונים – בתחום החינוך, בתחום הבריאות, בתחום הרווחה – וכל אחת מההוצאות האלה מתבצעת בפועל על ידי המשרד במסגרת הסעיף שלו, ולכן לא הוקם סעיף נפרד עבור חברה ערבית

חמד עמאר:   יש בתוך התכניות תקציב תוספתי – אני לא מדבר על תקציב משרדי, אני מתכוון לתקציב תוספתי שמשרד האוצר היה אמור לשים אותו – אני אראה אותו בתקציב כאן?     

יואב הכט:   כן

חמד עמאר:   אתה יכול לבדוק לי באיזה סעיף אני רואה את זה?     

יואב הכט:   כן

אסתי פלדמן:   סיימנו את ההקראה ל-2023

אסתי פלדמן:    אנחנו עוברים להצעת חוק התקציב לשנת 2024

ולדימיר בליאק:   זה בעצם מלל זהה, רק המספרים שונים?     

אסתי פלדמן:   כן

אסתי פלדמן:                                                        "הצעת חוק התקציב לשנת הכספים 2024, התשפ"ג–2023     אני אחזור לסעיף התחילה

אסתי פלדמן:  אני מדברת על המחיקה שאנחנו עושים

אסתי פלדמן:  כשהגשנו את חוק התקציב 2024 עשינו אותו כחוק כפוף לתנאי מסוים

אסתי פלדמן:  בעקבות השינויים שבוצעו בחוק ההתאמות ובחוק יסוד משק המדינה אנחנו נבצע מחיקה של אותה התניה

אסתי פלדמן:   הסעיף שאמר שתחילתו של חוק התקציב ב-1 בינואר, אולם אם לא קרה מה שקרה הוא לא ייכנס לתוקף, הדבר הזה צריך בעצם לרדת מכאן

שולמית אלוני: זאת אומרת, תחילתו של חוק זה תהיה ב-1 בינואר 2024

אסתי פלדמן:   נכון, בכפוף כמובן לכל ההתאמות שנעשה במסגרת המודל והמנגנון שסיכמנו בינינו

שולמית אלוני:   אני לא בטוחה אבל שצריך לציין את זה בסעיף

שולמית אלוני:  התחילה היא ב-1 בינואר

אסתי פלדמן:   אני לא חושבת שצריך לציין את זה פה

חמד עמאר:   אם את מציינת את זה כאן את מעקרת את כל החוק שאנחנו מעבירים עכשיו

אסתי פלדמן:   אני לא חושבת שאני צריכה לציין את זה, אני רק אומרת שהתנאי יימחק, יישאר סעיף התחילה הרגיל, ושינויים, ככל שיעשו, יבואו לכאן לוועדה במסגרת חוק-יסוד משק המדינה

חמד עמאר:   אל תפתחי את זה

חמד עמאר:  אם תכתבי את זה את מעקרת את החוק

אסתי פלדמן:   אין הצעה לפתוח את זה, רק רציתי להסביר לכם את המחיקה

שולמית אלוני:   מה שצריך לתקן זה את סעיף 8, כי היום בסעיף התחילה זה מפנה לסעיף 3א1 ולא לסעיף 8

אסתי פלדמן:   זה התנאי

אסתי פלדמן:  הכפפנו לחוק יסוד משק המדינה - - -     

שולמית אלוני:   במקור זה היה חוק על תנאי ועכשיו זה כבר לא חוק על תנאי

אסתי פלדמן:   אנחנו קוראים לו חוק עם תנאי

אסתי פלדמן:  זה הנוסח הממשלתי, את השינויים בוועדת כספים ביצענו אחרי שהנחנו את זה בכנסת

אסתי פלדמן:  לכן הקראתי את השינוי, הנקודה תבוא אחרי 1 בינואר 2024 והסיפה תימחק

אורית פרקש הכהן:   אני רוצה לשאול שאלה שאנחנו מדברים עליה הרבה ובסוף היא גם בכלל של ההתאמות בחוק לגבי התקציב הדו-שנתי וגם פה

אורית פרקש הכהן:  רצינו לקבל קצת מידע על תחזית ההכנסות כי בסוף התקציב נגזר לא רק מההוצאות, ואין בכלל ספק שיש תקופה של חוסר ודאות כלכלית והנתונים שאנחנו רואים, גם במיסוי בנדל"ן וגם קריסה בהכנסות מהייטק – דוח של רשות חדשנות פרסם שיש ירידה ברבעון הזה ב-70% בהשקעות בהייטק, 80% מהחברות החדשות נרשמות כבר בחו"ל, מה שקורה בנדל"ן גם משפיע באופן מאוד משמעותי

אורית פרקש הכהן:       לכן ביקשנו כבר כמה וכמה פעמים, נראה לי שכבר הגיע הזמן לדבר על הנושא הזה

אורית פרקש הכהן:  אז נכון שהחוק פה לא מדבר על כך ישירות אלא יותר על ההוצאות, אבל גם בדברי הסבר אומרים שהכול מבוסס גם על עבודה מקצועית של תחזית הכנסות, ופתאום אתם גם באים עם חוק שנראה יותר דחוף מתמיד, ובתקציב דו-שנתי, כשיש פערים, מחייבים ממשלה לעשות התאמות

אורית פרקש הכהן:  אני רוצה לשמוע מה תחזית ההכנסות שלכם, על מה היא מתבססת ומה אתם חושבים לגבי הסכנה או החשש לא לעמוד בתחזיות

תמר לוי בונה:   תחזית ההכנסות מבוצעת ע"י מי שאמונה על-כך בחוק, הכלכלנית הראשית, היא לא נמצאת פה ואנחנו לא נענה בשמה, אבל אני כן אגיד כמה דברים

תמר לוי בונה:  התחזית נעשתה כבר כאשר כמובן קיבלנו אינדיקציות מהעולם וכבר בתוך תוואי של העלאות הריבית וההאטה המסתיימת בכלכלה העולמית, אז אלה דברים שנלקחו בחשבון

תמר לוי בונה:  מעבר לזה, מבחינה פיסקלית הבאנו – כיוון שאנחנו נמצאים בשנה מאוד משמעותית של חוסר ודאות, גם כאן וגם מן הסתם בעולם – את המנגנון שהסברנו פה

אורית פרקש הכהן: אבל המנגנון הוא לא השאלה כי קיימנו עליו דיונים רבים, השאלה היא מה באמת הסיכוי שהתחזית הזו אמינה כרגע

אורית פרקש הכהן:  גם אם הכלכלנית הראשית כתבה את זה, את הרי יודעת מה ההנחות עליהן היא התבססה בהכנסות על ההייטק לשנות התקציב הזה, מה היו השנים שעליהן התבססו להכנסות בהייטק

אורית פרקש הכהן:  זה נתון דרמטי

אורית פרקש הכהן:  אני יודעת, ואת בטח גם יודעת, שהשנתיים האחרונות היו שנות שיא חריגות שכל ההכנסות עלו על כל הציפיות, ההייטק הציל את מדינת ישראל אחרי הקורונה

אורית פרקש הכהן:  האם לקחתם את התחזית ההכנסות האלה על אחת מהשנתיים האחרונות ואז יכול להיות שיש לנו כאן בעיה?     

תמר לוי בונה:   אני לא רוצה לענות בשם מי שעשה - - -     

אורית פרקש הכהן:   אבל זאת שאלה עובדתית, לא שאלתי את שירה גרינברג

אורית פרקש הכהן:  מה תחזית ההכנסות? מאיזו שנה היא לקוחה? את אמורה לדעת את זה

תמר לוי בונה:   תחזית ההכנסות לוקחת את כל הנתונים שהיו ידועים עד למועד שבו הנחנו את זה על שולחנכם, שזה היה בסוף חודש מרס

תמר לוי בונה:  כבר אז היו כל מיני אינדיקציות והן נלקחו בחשבון

תמר לוי בונה:  גם הסיכונים לתחזית מופיעים בעיקרי התקציב שמוגשים בפניכם

אורית פרקש הכהן:   על איזו שנה התבססתם בנושא הזה למשל?     

תמר לוי בונה:   על הנתונים המעודכנים ביותר שעמדו בפני הכלכלנית הראשית

תמר לוי בונה:  אבל אני רוצה רגע להגיד לך משהו מבחינת היציבות הפיסקלית

תמר לוי בונה:  אנחנו מגישים לכם תקציב עם פער גירעון מאוד משמעותי כיוון שזו שנה של חוסר ודאות והדבר הזה נלקח בחשבון, חוסר הוודאות המאוד משמעותי - - -     

אורית פרקש הכהן:   בכמה מיליארדים הפער הזה כדי שייכנס לתוקף נגיד מנגנון ההתאמות שתעבירו בחוק?     

תמר לוי בונה:   30

אורית פרקש הכהן:   30 מיליארד שקלים?     

תמר לוי בונה:   בין 0

תמר לוי בונה: 9 גירעון לבין 2

תמר לוי בונה: 25, שזה יעד הגירעון, כן

אורית פרקש הכהן:   אבל זה גם בגלל שהגדלנו את הגירעון, הגדלנו את ההוצאה הממשלתית

אורית פרקש הכהן:  בחוק אחר אישרנו לממשלה להגדיל את ההוצאה

חמד עמאר:   יותר מ-30, עם הקיזוז, עם המנגנון, את מגיעה כמעט ל-40 מיליארד

תמר לוי בונה:   היא שאלה לפני שמפעילים את המנגנון

אורית פרקש הכהן:   כמה צריך שיהיה חסר כדי שתגיעו למנגנון הזה?     

תמר לוי בונה:   30

אורית פרקש הכהן:   אבל זה בהנחה שאתם חיים בעולם של שנים פיסקליות קודמות עם איזשהו מקדם של חוסר הוודאות הכלכלי

תמר לוי בונה:   לא

תמר לוי בונה:  יעד הגירעון 2

תמר לוי בונה: 25 נקבע מבעוד מועד, לא נגענו בו ואנחנו לא מתקנים אותו

תמר לוי בונה:  הוא נשאר יעד הגירעון שלנו ויש מתווה מתכנס של תקרת הגירעון שאנחנו לא נוגעים בו ולא משנים אותו

חמד עמאר:   אתם הסברתם לנו אז שלקחתם בחשבון 3

חמד עמאר: 5% כי הסתמכתם גם על 22 בתחזית ההכנסות

תמר לוי בונה:   תחזית ההכנסות מעודכנת ביותר ל-31 במרס

תמר לוי בונה:  אני לא רוצה לענות בשם הכלכלנית הראשית שהיא אמונה על זה, אבל היא מבוססת על כל הנתונים שעמדו לה עד ה-31 למרס, שזה המועד למיטב זכרוני שהגשנו בפניכם את התקציב

תמר לוי בונה:  אגב, היא גם מפרטת את הסיכונים לתחזית, מאיפה הם יכולים להגיע, ואחד מהם זה כמובן ההאטה

משה גפני:   הכלכלנית הראשית מרוצה מהתקציב שהוגש?     

תמר לוי בונה:   נראה לי שכדאי להפנות אליה את השאלה

אורית פרקש הכהן:   מה הסיכוי אם כך שב-2024 יופעל המנגנון הזה?     

חמד עמאר:   אני מציע, אדוני היושב-ראש, שלא נצביע על התקציב, נקפיא את הכול עד שתגיע הכלכלנית הראשית ותסביר לנו בדיוק אם היא מרוצה מהתקציב או לא מרוצה מהתקציב

חמד עמאר:  אם לא תהיה מרוצה אז אנחנו לא נצביע על התקציב ונלך לבחירות

ולדימיר בליאק:   למה בעצם כל שנה מוסיפים בין 1,800 ל-2,500 משרות?     

יואב הכט:   בגדול מדובר בקצב הגידול הרגיל, הסטנדרטי

יואב הכט:  כמעט כל שנה מוספות כ-2,000 משרות אלא אם כן יש משהו חריג - - -     

משה גפני:   ולדימיר שואל למה צריך להוסיף כל שנה

יואב הכט:   יש גידול במצבת כוח האדם הממשלתית

משה גפני:   את זה אנחנו יודעים – למה?      

יואב הכט:   מצבת כוח האדם הממשלתית גדלה מכיוון שפעילות המשרדים הולכת ומתרחבת

ינון אזולאי:   אם אני מבין נכון את השאלה של ולדימיר, קודם שאלנו כמה משרות בדרך כלל והוא אמר שבסביבות ה-95% – הרי אין 100% אז 95% אני מוכן לקבל – אם נוריד 5% מ-91,000 משרות אנחנו מגיעים אולי ל-4,500 משרות שעדיין לא אוישו

ינון אזולאי:  אז אומר ולדימיר, למה אני צריך להוסיף את זה? תשאירו את זה במצב הקיים, כשזה ייגמר - - -     

ולדימיר בליאק:   יכול להיות שאין צורך בגידול, אולי אני אנצל את המצבת הקיימת

יובל צפריר:   ל-5% פער – זה בין 5% ל-3% – אנחנו קוראים פער חיכוכי

יובל צפריר:  בסוף, כשיש למשרד "איקס" תקנים, הוא לא תמיד מצליח לאייש את כולם, חלק מהאנשים עוזבים ואז יוצאים למכרז חדש

יובל צפריר:  זה דבר חיכוכי מהגיוס החדש, מעזיבות קיימות

ולדימיר בליאק:   מתחלופה שוטפת?     

יובל צפריר:   כן, מתחלופה שוטפת

יובל צפריר:  לכן זה אחוזים שהם נשמרים למשרדים, אנחנו לא לוקחים אותם למשימות חדשות

יובל צפריר:  הגידול בתקציב הוא עבור משימות חדשות, הוא כן מותאם לגידול באוכלוסייה

יובל צפריר:  רוב המשרדים שגדלים, השירותים שניתנים, הם בהתאם לגידול באוכלוסייה

משה גפני:   לא הבנתי, אתם מוסיפים כוח אדם אבל לא משתמשים בו?     

יובל צפריר:   לא

יובל צפריר:  למשרד יש "איקס" תקנים לפעילות השוטפת שלו, אבל רוב המשרדים – זה נכון לגבי כל עסק – לא מצליחים לאייש את סך התקינה שלהם, לא בגלל שהם לא רוצים אלא בגלל חיכוך תמידי בשוק העבודה של אנשים שעוזבים, אנשים שנכנסים וגידול שלא הצליחו עדיין לאייש

יובל צפריר:  זה הפער הקיים

יובל צפריר:  לגבי הגידול בין השנים, הגידול נובע משירותים שניתנים לאזרח ע"י הממשלה, הרבה פעמים במערכת הבריאות, במערכת החינוך, ברשות האוכלוסין, כל מיני מקומות כאלה שהמדינה נותנת שירות

יובל צפריר:  יש גם החלטת ממשלה שקובעת שניתן להגדיל בהתאם לגידול באוכלוסייה

ינון אזולאי:   לצורך העניין, עכשיו, כשאנחנו יודעים שיש ברשות האוכלוסין עומס – אמנם שבוע הבא יוצאים שם בפיילוט ומנסים לראות איך לפתור את זה – משרד הפנים יכול לדרוש תקנים בשביל לסייע להוריד את העומס וזה באמת יעזור להורדת העומס

יובל צפריר:   זה קרה

יובל צפריר:  היה גידול ברשות האוכלוסין

ינון אזולאי:   לא, לקחו מאותם תקנים

יובל צפריר:   הליכי מימוש, עדיין אתה לא תיקח אותם בביצוע

ינון אזולאי:   מהמעברים לקחו ואוישו

יובל צפריר:   לדעתי גם תוספתי

ינון אזולאי:   ברמה העקרונית, צריך להביא בהחלטת ממשלה בשביל להוסיף לצורך מסוים שהוא דחוף כרגע?     

יובל צפריר:   כן כי זה לא התקן, זה הכסף שמגיע עם התקן

חמד עמאר:   כמה מתוך המשרות האלה צבועות לפי החוקים, לדוגמה החוק של העדפות לאוכלוסיות מסוימות?     

ולדימיר בליאק:   כמה זה חרדים, זו השאלה

יובל צפריר:   אין לי את הנתון הזה כרגע

חמד עמאר:   אשמח שתעביר לי בכל תוספת של שנה כמה צבועים לכך

יובל צפריר:   אין צביעה של התוספת אלא יש יעדים שנקבעים ע"י נציבות שירות המדינה של מהו המגוון

חמד עמאר:   הם נקבעים ע"י החוק, השאלה היא האם נציבות שירות המדינה מבצעת את החוק

חמד עמאר:  יש חוק של משרות, כדוגמה לדרוזים, לחרדים, לערבים, לנכים

יובל צפריר:   מה שאתם רואים פה זה סך תקני כוח אדם

יובל צפריר:  הנציבות קובעת לאן הולך כל תקן

יובל צפריר:  על בסיס הקביעה הזאת היא גם קובעת איזה סוג משרה, איזו דרגה, וגם אם צריך לפי אוכלוסיית גיוון על פי היעדים שצריך לעמוד בהם

משה גפני:   אבל אני לא הצלחתי להבין

משה גפני:  שר במשרד ממשלתי, יש לו שיא כוח אדם, תקנים שאישרנו לו בשנה שעברה, 5% הוא לא הצליח לאייש – לא חשוב למה, בגלל בעיות בשוק, בגלל המשק, כל מיני סיבות – נתנו לו תקנים, הוא לא מימש אותם, למה אתה מבקש עכשיו תוספת? 
     

יובל צפריר:   זה תקן שיועד למשרה מסוימת, למשל, עכשיו בלשכה מסוימת צריך ארבעה תקנים, אחד עזב, אותו אחד עכשיו בתהליך גיוס, אתם לא תראו את זה בביצוע

יובל צפריר:  זה לא אומר שאני יכול לקחת לו את זה

יובל צפריר:  זה שמישהו עזב בינואר ולא הצליחו לגייס למשל עד יוני, או אם הוא קיבל עוד תוספת ולא הצליחו עדיין לגייס, לא אומר שאני יכול לקחת לו

יובל צפריר:  מלכתחילה אני שמתי את התקן הזה כי אני חושב שצריך באותה לשכה ארבעה עובדים

יובל צפריר:  יש מקומות שצריך לקחת, או שלוקחים ומעבירים למקומות אחרים, ויש מקומות שלא

משה גפני:   יש מגזרים, יש קבוצות באוכלוסייה, שצריך לתת להם העדפה מתקנת, למשל הדרוזים, הצ'רקסיים, הערבים, האם הם עומדים בתקנים האלה?     

יובל צפריר:   אני לא יודע את הנתון המדויק, אני אביא אותו

אימאן ח'טיב יאסין: אדוני היושב-ראש, אתה זוכר את האישה הבדואית שדיברנו עליה?     

משה גפני:   בטח, אני מטפל בזה כל הזמן, אני מקבל תשובות אך לא מרוצה מהן

אימאן ח'טיב יאסין:   בינתיים נתנו לה שלושה חודשים והיא מחוץ לעבודה עכשיו

אימאן ח'טיב יאסין:  אין להם תקן

משה גפני:   אני יודע

משה גפני:  תיכנסי אלי לחדר, אני אראה לך את הדף על השולחן שלי

אימאן ח'טיב יאסין:   אני בציפייה שזה ייפתר

אימאן ח'טיב יאסין:  אישה בדואית, עם צרכים מיוחדים, מהדרום, חוקרת מעולה, היחידה במכון וולקני, מה יותר מזה?      

משה גפני:   נכון, והכישורים שלה מאה אחוז

ינון אזולאי:   מה היא רוצה להגיד עליה?     

משה גפני:   פיטרו אותה

אימאן ח'טיב יאסין:   כן, הצלחנו להאריך בשלושה חודשים, עכשיו פיטרו אותה

משה גפני:   הטענה שלהם ששם זה מחקרים, זה מכון וולקני

אימאן ח'טיב יאסין:   זו לא כל הבעיה, כבודו, זו הדוגמה האמיתית לבעיה בחברה הערבית לכל הנושא של תעסוקה, גם לנשים וגם בכלל

משה גפני:   אני שאלתי האם עומדים בציפיות של המגזרים השונים, להכניס אותם לעבודה, לקדם אותם, לשלב אותם

יובל צפריר:   אחד, את הנתונים המדויקים אני אביא לוועדה

יובל צפריר:  הנתונים נמצאים אצל נציבות שירות המדינה

משה גפני:   מה זה הנתונים המדויקים?     

יובל צפריר:   על פי חוק שירות המדינה (מינויים) נציבות שירות המדינה צריכה לקבוע יעדים למגוון אוכלוסיות, האוכלוסיות שקבעת

יובל צפריר:  אחת הדרכים לעמוד ביעדים זה מכרזים ספציפיים שמיועדים לאותן אוכלוסיות

יובל צפריר:  מי שאמון על מינוי החוק הזה ובחינתו זו נציבות שירות המדינה, שיש לה גם נציגים בכל אחד מהמשרדים שזו אחריותם לוודא את הדבר הזה

יובל צפריר:  אמרתי, אין לי נתון מדויק האם עומדים ביעדים, אני אביא אותו לוועדה

עאידה תומא סלימאן:   ברור שלא עומדים

עאידה תומא סלימאן:  קיבלנו גם דיווחים בוועדות אחרות, בקדנציות אחרות, אף פעם הם לא עמדו ביעדים שהם הציבו לעצמם, אם זה בייצוג הולם לנשים, אם זה בייצוג הולם לערבים, הם לא עומדים

יובל צפריר:   אין לי את הנתונים ולכן אני לא רוצה להגיד אבל אני אציג את הנתונים, אני לא מתבייש, הנתונים קיימים ואני אציג אותם

יובל צפריר:  אני כן אגיד שאני יודע שנעשתה עבודת מטה בשנה וחצי האחרונות בנציבות שירות המדינה כדי לחדש את היעדים ולהביא להחלטת ממשלה חדשה

אימאן ח'טיב יאסין:   אתה יודע שהנתונים הם רק התעודה שזה כתוב בה, כולנו יודעים מה הנתונים, הנתונים מאוד קשים

חמד עמאר:   אדוני היושב-ראש, אני מציע – לא בנושא הזה, בנושא של התקציב, כי זה יבוא לאישור – שתגיע הכלכלנית הראשית, או נציג מטעמה, ויסבירו לנו את תחזית ההכנסות של 24 ועל מה היא התבססה

משה גפני:   זה צריך להיעשות עכשיו

חמד עמאר:   אמרו שאין נציג שלה כאן, בגלל זה אמרתי לפני שנצביע

חמד עמאר:  אם היה נציג היינו שומעים את זה עכשיו

משה גפני:   אתם יודעים לתת את התחזית?     

יואב הכט:   עם השאלה היא מה התחזית, אנחנו כמובן יודעים את הנתונים

חמד עמאר:   לא, על מה התבססה התחזית והסבר מדויק

חמד עמאר:  אנחנו יודעים מהם השינויים הכלכליים הקורים בארץ ובעולם עכשיו

יואב הכט:   ככל שהשאלות הן שאלות עמוקות לגבי מה בדיוק היה רכיב כזה וכזה אני מציע שבאמת נשאיר את זה לגורמים שזה המקצוע שלהם והם מופקדים על זה

יואב הכט:  אם יש שאלות שאנחנו כן יכולים לענות עליהן, שאלות כלליות, נשמח לתת מענה

אסתי פלדמן:   עיקרי התקציב שמונחים בפניכם, תחזית ההכנסות, זה לא מספר, יש פירוט שלם על מה מבוססת התחזית

חמד עמאר:   אז האם אתם יכולים לתת לנו את ההסבר במקום הכלכלנית הראשית?     

אסתי פלדמן:   אנחנו יכולים להפנות אתכם לחוברת שמונחת בפניכם

תמר לוי בונה:   אני מפנה אתכם לחלק ד' בחוברת עיקרי התקציב שבפניכם, עמוד 176: לצורך בניית התחזיות אגף הכלכלנית הראשית פיתח ארבעה מודלים אקונומטריים כדלהלן: מודל חיזוי למדד המחירים לצרכן, מודל חיזוי לתוצר, רכיביו ומצרפי שוק העבודה, מודל לחיזוי הכנסות הממשלה, מסים ואגרות ומודל לחיזוי הכנסות אחרות של הממשלה

תמר לוי בונה:  המודלים משתמשים בבסיס נתונים משותף ומניחים הנחות דומות לגבי משתנים אקסוגניים

תמר לוי בונה:  התחזיות מתקבלות ממודלים 1 ו-2, משמשות לחיזוי ההכנסות ממסים ואגרות לחיזוי הכנסות אחרות, תוך ביצוע התאמות וכו'

תמר לוי בונה:      כלומר, יש גם פירוט די נרחב על המודלים בעמוד 176 וגם יש את ההנחות עצמן

תמר לוי בונה:  הם מדברים על התחזיות לכלכלה הגלובלית, הם מדברים על הצמיחה בכלכלה הגלובלית, על הצמיחה בכלכלה העולמית, איך היא התפתחה אחרי הקורונה, על הבוסט שהיה ב-2021, והם גם מראים את המצב בשרשראות האספקה הלאומיות ואיך הוא השתפר אחרי הקורונה

תמר לוי בונה:  אחרי זה הם מראים את תחזיות הצמיחה בעולם, עמוד 179, שמן הסתם קשורות באופן בל ינותק מתחזית הצמיחה של ישראל, ואחרי זה הם עוברים לתחזיות המקרו-כלכליות שלהם, לפני שהם מגיעים להכנסות

תמר לוי בונה:       כמובן שההכנסות בסוף קשורות במצב הכלכלה

תמר לוי בונה:  הן לא חיות בוואקום

תמר לוי בונה:  אז הם מדברים על קצב הצמיחה החזוי בעמודים 179 ו-180 ואז הם מדברים על שיעורי הצמיחה של התוצר הריאלי והמרכיבים

תמר לוי בונה:  כלומר, על התמ"ג, על הצריכה הפרטית, על הצריכה הציבורית, על ההשקעה, על היצוא, על היבוא, על התוצר העסקי ועל מדד המחירים לצרכן, שכל הדברים האלה מן הסתם בסוף - - -     

אורית פרקש הכהן:   מה לגבי היצוא למשל? שם נמצאת הטכנולוגיה

תמר לוי בונה:   את רואה את יצוא השירותים, אני מפנה אותך לעמוד 181, על התחזית

תמר לוי בונה:  הם מדברים על שיעורי צמיחה של 8% ב-2010 עד 2019

תמר לוי בונה:  אחרי זה, ב-2020, צניחה מובנת מאליה כתוצאה מהקורונה, ובוסט בשנת 21, כתוצאה מההתאוששות מהקורונה, ואז חוזרים ל-22, בפועל נתונים של 13%, שיורדים משמעותית

תמר לוי בונה:  בשנת 23-24 הם חוזים האטה של 2

תמר לוי בונה: 7% צמיחה

תמר לוי בונה:  כמובן שאת מדברת על צמיחה מכזה בוסט אז זה מאוד מאוד הגיוני

תמר לוי בונה:  אחרי זה את מגיעה לתחזית של 5

תמר לוי בונה: 6

תמר לוי בונה:  כלומר, הם שמים פה תחזיות שנמוכות מהממוצע בפועל של השנים 2010-2019

אורית פרקש הכהן:   אבל את לא מפרקת את הפרמטרים של היצוא בפנים

אורית פרקש הכהן:  את לא עונה לי על השאלה של הסוגים

אורית פרקש הכהן:  אנחנו יודעים שההייטק הוא מאוד משמעותי, מעל ל-50% - - -     

יואב הכט: כמחצית

אורית פרקש הכהן:   כן, אפילו קצת יותר

אורית פרקש הכהן:  את נותנת נתונים אבל לא נכנסת פנימה

אורית פרקש הכהן:  אני לא באה בטענות אבל זה מהניתוח

אורית פרקש הכהן:  אתם צוות מאקרו באוצר?     

תמר לוי בונה:   כן

אורית פרקש הכהן:   אני מניחה שישבתם בדיונים שהציגו לשר האוצר גם כשעשו את ה-drill down של ההכנסות

תמר לוי בונה:   אז אני רוצה להפנות אותך לעמוד 183 - - -     

אורית פרקש הכהן:   אין לי את החוברת הזו

אורית פרקש הכהן:   אני אשמח שתסתכלי שם, בגלל שזה לא לפניי, מה עשו ספציפית בסקטור שמהווה מעל ל-50%

תמר לוי בונה:   בעמוד 183 אנחנו מדברים על הסיכונים לתחזיות כלפי מטה

תמר לוי בונה:  אני חושבת שאת שואלת על העלייה באינפלציה והמיתון העולמי, ששם מדברים על כך שזה עשוי להביא למיתון בסופו של דבר וסימני התמתנות בעולם, וזה סיכון משמעותי כלפי מטה לתחזית, שמפרטת הכלכלנית הראשית, יחד עם עוד מספר סיכונים

תמר לוי בונה:  חוץ מזה היא מפרטת את הירידה בשוק ההון הגלובלי והאטה בענפי ההייטק

תמר לוי בונה:  היא כותבת שבעקבות העלאת הריבית בעולם והשפעותיה על שוק ההון קיים חשש כי היקף ההשקעות הבין-לאומיות יקטן ובכלל זה גם ההשקעות בישראל, כולל בענפי ההייטק

תמר לוי בונה:  כלכלת ישראל מושפעת באופן משמעותי - - -     

אורית פרקש הכהן:   נו, ולכן מה? מה השורה התחתונה של זה?      

תמר לוי בונה:   זה סיכון לתחזית

אורית פרקש הכהן:   אבל מה זה אומר? עדיין מה הייתה התחזית? האם הפחיתו את התחזית בגלל זה? אני אשמח לקבל תשובה

אורית פרקש הכהן:  קראנו שיצא מסמך שככל שהחקיקה המשפטית תתקדם תמחרה הכלכלנית הראשית את הנזק למשק בתוצר, בצמיחה, אמרה ברחל בתך הקטנה שצריך יהיה לעדכן את תחזית ההכנסות

אורית פרקש הכהן:  הדברים האלה יצאו אחרי שהייתה כבר תחזית ההכנסות, אם אני זוכרת כרונולוגית, אז עכשיו השאלה שלי היא פשוט שאלה עובדתית, האם התחזית הזו הפנימה את כל האזהרות שלה

תמר לוי בונה:   התחזית היא התחזית המדויקת ביותר ליום 31 במרס - - -     

אורית פרקש הכהן:   יחסית להכנסות של 2022 – 90% ממנה? 70% ממנה בהייטק לקחו? 50% ממנה? מה מקדם הסיכון ששקללתם בתחזית?     

תמר לוי בונה:   זה נתון ספציפי, אנחנו יכולים לבדוק לך מה המקדם של זה, אבל בדרך כלל - - -     

אורית פרקש הכהן:   אני בכוונה מתעסקת בזה, בגלל שפשוט מדובר כאן באחוז מאוד משמעותי מההכנסות

אורית פרקש הכהן:  אותו דבר אפשר לשאול על הדיור

אורית פרקש הכהן:  אם את שואלת אותי, אם הכלכלנית הראשית הייתה בפניי, או בנק ישראל, הייתי שואלת על הנדל"ן ועל ההייטק

אורית פרקש הכהן:  לקחתי את האבנים הגדולות אלא אם כן פספסתי עוד משהו ואת מוזמנת לתקן אותי

אורית פרקש הכהן:  מה עוד? אלה האבנים הגדולות, לא?     

תמר לוי בונה:   לא, בסוף ההכנסות של מס החברות זה לא הדבר הכי משמעותי

תמר לוי בונה:  יש לך גם את כל המסים הישירים, מס הכנסה, מע"מ, מסי צריכה וכו'

אורית פרקש הכהן:   אבל כשאני אומרת הייטק אני מדברת על הכול, מה הם מכניסים במס הכנסה, מה במס חברות, מס הכנסה

אורית פרקש הכהן:  עובדי ההייטק בישראל מכניסים רבע ממס הכנסה לקופת המדינה

אורית פרקש הכהן:  אני אשמח פשוט לקבל תשובות על האבנים הגדולות

אורית פרקש הכהן:  אני מבינה את מה שאת אומרת, אבל האם אני מבינה נכון שבעצם את אומרת שלקחו את התחזית של השנה העוקבת ופשוט על זה שמו איזה מקדם של סיכונים אבל הוא אחיד לכל אורך השדרה?     

תמר לוי בונה:   מה פתאום

אורית פרקש הכהן:   זאת השאלה שלי, במיוחד שאנחנו יודעים שהיא הוציאה נייר כזה והיא הוציאה את הנייר אחרי שהתקציב כבר פורסם, אמרה ברחל בתך הקטנה

אורית פרקש הכהן:  היא, אגף תקציבים, בנק ישראל, ממש פירטו מחירים של הסכנה של החקיקה המשפטית, כימתו אותה במיליארדים בצמיחה וכו', וגם אמרו לשר האוצר ברחל בתך הקטנה בדיון שהתקיים: אם הדבר הזה ממשיך נצטרך לחזור ולעדכן את תחזית ההכנסות

אורית פרקש הכהן:  אתם עושים מהלך אחר, אתם מעבירים חוק שאומר שאם ב-2024 זה יקרה אתם כופים על הממשלה לעשות התאמות, אבל אני שואלת מה היו גם ההנחות עכשיו, מראש

תמר לוי בונה:   כאמור, ב-31 במרס חלק גדול מהדברים שאת מדברת עליו היה כבר ידוע, או היה ידוע שיש סיכון כזה, וזה גם מופיע

אורית פרקש הכהן:   אבל עובדה שיצא מכתב כזה מאוחר לכך

אורית פרקש הכהן:  אין לי בעיה שתגידו לנו: אנחנו צריכים ללכת ולחזור עם תשובות, זה בסדר, אתם משרד אחד, אתם יכולים ללכת לבדוק את זה באגף אסטרטגיה, למרות שבאמת, בכנות, אתם אגף מאקרו, קשה לי להאמין שאתם לא מכירים לעומק את תחזית ההכנסות, קשה לי להאמין שאתם לא יכולים לתת לי תשובה פשוט כי אני מעריכה אתכם

אורית פרקש הכהן:  לכן, אם אין לכם איזשהן מגבלות אחרות, קשה לי להאמין שאין לכם תשובות לשאלה שלי, פשוט מידיעה

אורית פרקש הכהן:       אני בטוחה שהייתם בחדר כשעשו את ההצגות האלה

אורית פרקש הכהן:  פשוט תסמסו לכמה אנשים, תרעננו את הזיכרון שלכם ותגידו לי: תחזית ההכנסות בנדל"ן ובהייטק, על איזה שנים הן מתבססות ואיזה מקדם של זהירות לקחתם

אורית פרקש הכהן:  סליחה שאני מעריכה אתכם, אני פשוט חושבת שאני מכירה את הרמה המקצועית שלכם אז אני בטוחה שאתם יודעים את התשובות לשאלות שלי

חמד עמאר:   יהיה עדיף אם תגיע הכלכלנית הראשית או נציג מטעמה לפני שאנחנו מצביעים על התקציב

משה גפני:   אני מסכים עם השאלות האלה

אורית פרקש הכהן:   אבל לגבי השאלות של האבנים הגדולות לא קיבלנו תשובות, אדוני

אורית פרקש הכהן:  הם שלחו אותי לאגף הכלכלנית הראשית ואני חושבת שהם יכולים לקחת קצת זמן ובדיון הבא לחזור עם תשובות

משה גפני:   מה זה בדיון הבא? אנחנו נמצאים באישור תקציב

אורית פרקש הכהן:   אנחנו נמצאים באישור תקציב שמתבסס על תחזית הכנסות בתקופה מאוד בעייתית

אורית פרקש הכהן:  רק הבוקר קראנו שראש הממשלה עצמו קיים שיחות קדחתניות עם S&P כדי לשכנע אותם לא להוריד את תחזית הצמיחה

תמר לוי בונה:   ספציפיקציות שאנחנו יכולים לתת כרגע זה הפילוח של היצוא בפועל, יצוא סחורות ויצוא שירותים, כשבשירותים נכנס מה שאני מבינה שמעניין אותך, ואני יכולה לתת לך את הספציפיקציות האלה

תמר לוי בונה:  מה נעשה בדיוק כדי להגיע לכל ספציפיקציה – אני חושבת שאני יכולה להגיד לך באופן לא מדויק אבל אני חושבת שנכון שגורמי המקצוע שערכו את התחזית הם אלה שיציגו את זה

תמר לוי בונה:  את שואלת על יצוא השירותים - - -     

אורית פרקש הכהן:   תגידי לי משהו, גם באופן לא מדויק עם כל הסייגים האלה

אורית פרקש הכהן:  הרי הוא לא יעשה את הדיון הזה פה, אני מבקשת אותו כבר חודש

אורית פרקש הכהן:  הוא לא יעשה את הדיון הזה, בואי

אורית פרקש הכהן:  יו"ר ועדת כספים ממולח

אורית פרקש הכהן:  אז בואי תגידי לי את מה שאת יודעת

ינון אזולאי:   אני מוחה, מטילים דופי בדברים שלך, גפני

משה גפני:   במה מטילים דופי?     

אורית פרקש הכהן:   היא אמרה שיש לה ידע כללי, אמרתי לה אז שאין בעיה, שתגיד לי עם סייגים, כי אני לא מאמינה לך שאתה תקיים על כך דיון באמת לפני אישור התקציב

אורית פרקש הכהן:  אני מטילה ספק שנקיים פה דיון לפני אישור התקציב

ינון אזולאי:   אחרי שיעבור התקציב נעשה מה שאתם רוצים

אורית פרקש הכהן:   לפני אישור התקציב או אחרי אישור התקציב? זה קצת חלם אחרי

אורית פרקש הכהן:  הרי אתה לא תזמין לפני, אז בוא, אנחנו יודעים איפה אנחנו חיים

אורית פרקש הכהן:  בסוף, בכנות, זו לא איזו קופה קטנה, זה נתונים שאמורים להציג פה, זה לא סוד מדינה

תמר לוי בונה:   אבל אני רוצה להציג אותם בפנייך, את הפילוח בין היצוא ליצוא שירותים, זה אמור לסייע לך

תמר לוי בונה:  אז אם אני לוקחת את הממוצע של היצוא בשנים 2010 עד 2019 - - -     

אורית פרקש הכהן:   לא, האחרונות

תמר לוי בונה:   אבל את צריכה אינדיקציה להשוות את קצב הצמיחה

תמר לוי בונה:  כל זה בנתוני קצב צמיחה

תמר לוי בונה:  היצוא הכללי – אין שינוי מהותי בין התחזית של הכלכלנית הראשית ב-23-24 לבין 2019-2010

תמר לוי בונה:  כלומר, מדברים על 4

תמר לוי בונה: 3% בממוצע, ירידה חדה בקורונה, בוסט אחרי הקורונה וב-23-24 הם מדברים על קצב של 4

תמר לוי בונה: 2% ו-4

תמר לוי בונה: 4%, לעומת 4

תמר לוי בונה: 3% קודם, שזה רק היצוא

אורית פרקש הכהן:   זה כמעט אותו דבר, שים לב

תמר לוי בונה:   זה כמעט אותו דבר

תמר לוי בונה:  עכשיו אני עוברת ליצוא שירותים, שפה זה מה שמעניין אותך, הממוצע של 2010-2019 הוא 8

תמר לוי בונה: 3%, זה אמור לתת לך אינדיקציה לקצב צמיחה - - -     

אורית פרקש הכהן:   ו-21-22?     

תמר לוי בונה:   זה נתונים של בוסט אחרי קורונה, זה 19% ו-13% אבל אחרי ירידה של 7%, וזה בעולם שכמובן הכסף יחסית זול

אורית פרקש הכהן:   אז מה עשיתם ב-23-24?     

תמר לוי בונה:   אז ב-23, לעומת אותו 8

תמר לוי בונה: 3% שאמור להגיד לך מה היה לפני שנות הקורונה, התחזית של הכלכלנית מדברת על 2

תמר לוי בונה: 7% - - -     

אורית פרקש הכהן:   אבל זה תפוחים עם תפוחים?     

תמר לוי בונה:   כן, יצוא שירותים

תמר לוי בונה:  וב-24 היא צופה התאוששות של 5

תמר לוי בונה: 6%, כלומר עוד לא התאוששות במלואה

תמר לוי בונה:  זו תחזית שהיא כמובן נכונה למועד ההגשה

אורית פרקש הכהן:   שאלה אחרונה

אורית פרקש הכהן:  איך זה יכול להיות שסל שמהווה 50% בסוף מתרגם לאחוזים שכמעט זהים ל-23-24?     

תמר לוי בונה:   כי את מדברת על קצב צמיחה

אורית פרקש הכהן:   לא, אני מדברת על תחזית הכנסות

אורית פרקש הכהן:  את לא מראה לי תחזית הכנסות משירותים?     

תמר לוי בונה:   לא, אני אומרת לך מה הבסיס, את שואלת על מה ההנחות התבססו

אורית פרקש הכהן:   אבל משהו לא מסתדר לי כי את מדברת על 50% מהתחזית, כביכול את מתארת לי שלקחתם בהנחות ירידה משמעותית מאוד - - -      

תמר לוי בונה:   בצמיחה, ירידה בצמיחה

יואב הכט:   50% מהיצוא, לא 50% מתחזית ההכנסות

אורית פרקש הכהן:   בסך הכול זה נשאר כמעט אותו דבר, עם עשירית הבדל

אורית פרקש הכהן:  הסך הכול נשאר, לעומת השנתיים הקודמות, כמעט 5

אורית פרקש הכהן: 2% לעומת 5

אורית פרקש הכהן: 3%

אורית פרקש הכהן:  זה מוזר, איך הורדת 50% וזה כמעט לא השפיע?     

תמר לוי בונה:   בצמיחה

תמר לוי בונה:  קודם כל, ההייטק הוא 50% מהיצוא, הוא לא 50% מהכנסות המדינה

אורית פרקש הכהן:   אז מה עם היצוא? תעשי לי את אותו ניתוח על ההכנסות מיצוא

משה גפני:   למה את רוצה להגיע, אורית?     

אורית פרקש הכהן:   אני מנסה לקבל תשובה מאוד פשוטה: האם בתחזית ההכנסות הסתמכו כמעט, פחות או יותר, למשל בהייטק ובנדל"ן, על השנתיים הקודמות, שהיו שנתיים של שיא של כל הזמנים? אני לא מצליחה לקבל את התשובה

יואב הכט:   על זה אנחנו יודעים לענות

יואב הכט:  התשובה היא שמתבססים על כלל הנתונים ועושים תחזית של התכנסות חזרה לממוצעים ארוכי טווח בהינתן המצב הכלכלי

אורית פרקש הכהן:   לא הבנתי את התשובה, אמורה להיות תשובה מאוד פשוטה

יואב הכט:   בפשטות התשובה היא לא, לא לוקחים את המספרים של שנה שעברה ואומרים עוד פעם גם עכשיו, אלא עושים תחזית עבור השנה הזאת ועבור שנת 24 לפני הנתונים המקרו-כלכליים - - -     

משה גפני:   טוב, אורית, אני אגיד לכם מה הדיון הזה

משה גפני:  הדיון הזה, יש מי שסבור – ואני חושב שחלק סתם עושה את זה פוליטית אבל חלק עושה את זה באמת ובתמים - - -     

אורית פרקש הכהן:   היו מסמכים של משרד האוצר שהופנו לשר האוצר בעניין הזה

משה גפני:   אני אמרתי שלא היו מסמכים? חלק סבורים שהכלכלה הישראלית הולכת לקרוס בגלל הרפורמה המשפטית, חלק סבורים שלא

משה גפני:  הוועדה כאן החליטה שלא

משה גפני:  החליטה

משה גפני:  היה רוב שהחליט שלא

משה גפני:  אני חושב שיש בעיה בגלל שמדברים כל הזמן על זה שיש פגיעה, אפילו שבעצם הרפורמה מוקפאת

משה גפני:  אני לא רואה שעושים משהו עם הרפורמה

משה גפני:  אז מתברר שזה לא רק הרפורמה אלא רוצים להחליף את השלטון

משה גפני:  האם אני צריך להביא עכשיו את הכלכלנית לדיון על התקציב? אני חושב שלא

אורית פרקש הכהן:   אני חושבת שלהציג את תחזית ההכנסות כשיש דוח ממשלתי, לא פוליטי, של רשות חדשנות, שאומר שיש ירידה של 70% בהשקעות - - -     

משה גפני:   אני ממשיך

משה גפני:  האם אני צריך להביא את הכלכלנית הראשית לדיון שחברת הכנסת אורית פרקש העלתה? התשובה כן, אני מתכוון לעשות את זה

משה גפני:  אני רוצה את הדיון הזה

משה גפני:  אני בעצמי סבור שאנחנו לא נשמע דברים חד-משמעיים אבל נשמע את הכיוונים

משה גפני:  יש לזה חשיבות

משה גפני:  בעקבות הדבר הזה אמרתי אז ואני אומר גם עכשיו, הבעיה היא שאנחנו נכנסנו לסחרחורת של חקיקה בתקופה מאוד קצרה, אז זה יהיה יותר מאוחר אבל זה יהיה

משה גפני:  אף אחד לא הולך לשום מקום

משה גפני:       אני מבקש לסיים את הישיבה, לעשות הפסקה עד שמסיימים את החקיקה במליאת הכנסת, לפני הדיונים שאינם חקיקה – יש שני דיונים שהם הצעות לסדר – רבע שעה לאחר שמסתיימת החקיקה במליאת הכנסת אנחנו מתכנסים וממשיכים את סדר היום שלנו, שיש בו גם את הנושאים שלא הצבענו עליהם עכשיו

שולמית אלוני:   ההתכנסות, ההתאמות, הפחתת הגירעון

משה גפני:   ויש את שני החוקים

שולמית אלוני:   הקצאת החשבוניות, קרן ארנונה והדיווח על שכירות

משה גפני:   מי שנבחר להיות חבר בוועדת הכספים לוקח בחשבון שבמספר הימים האלה העולם לא כמנהגו נוהג, לפעמים עושים שינויים, לפעמים מזיזים, מקרבים, מרחיקים, מה לעשות? בכל אופן זו ועדה מאוד חשובה

משה גפני:  תודה לכולם, ישיבה זו נעולה