הוועדה למיזמים ציבוריים, כנסת 25, פרוטוקול מספר 11, 2023-05-02 00:00

אוהד טל: שלום לכולם

אוהד טל:  תודה רבה שחזרתם

אוהד טל:  בזמן שאנחנו כאן בוועדה מכונסים ודנים בחוק ההסדרים, מנסים לדאוג לרווחתם הכלכלית של אזרחי מדינת ישראל, בינתיים בחוץ המציאות מכה בנו בגזרות אחרות

אוהד טל:  אני מניח שכולכם שמעתם על הפצועים שיש לנו עכשיו בדרום, רקטות שנפלו בשדרות ובאזור הדרום

אוהד טל:  זאת המציאות בחוץ

אוהד טל:  אני קודם כל רוצה לשלוח מכאן איחולי החלמה לפצועים וכמובן נחזק את חברי הממשלה להגיב על הדבר הזה באופן ראוי

אוהד טל:  כשם שלאזרחי ישראל מגיעה הזכות, וזה מה שאנחנו מנסים לעשות, לדאוג לרווחתם הכלכלית, גם מגיעה להם רווחה ביטחונית

אוהד טל:  לא יתכן שתהיה מתקפת טילים כזו באמצע היום על אזרחים תמימים

אוהד טל:  לדבר הזה חייבים להגיב בעוצמה הראויה ולהבהיר שחיי אזרחי מדינת ישראל אינם הפקר

אוהד טל:      שוב, איחולי החלמה לפצועים

אוהד טל:      אנחנו נחזור להקראת החוק

אוהד טל:  אנחנו בפרק י', הוראות שונות, סעיף 56

רוני בקמן: פרק י': הוראות שונות     56

רוני בקמן: 	מניעת כפל אמצעי אכיפה מינהליים ותיאום הליכים להטלתם     

רוני בקמן: "אמצעי אכיפה מינהלי" – כל אחד מאלה:     

רוני בקמן: התראה מינהלית או דרישת התחייבות להימנע מהפרה, חלף עיצום כספי     

רוני בקמן: "מאסדר אחר" – כל אחד מאלה:     

רוני בקמן: הממונה על שוק ההון ביטוח וחיסכון

רוני בקמן: ביקשה הרשות לפתוח בהליך להטלת אמצעי אכיפה מינהלי לפי חוק זה נגד בעל רישיון שמחזיק גם ברישיון לפי דין אחר ומפוקח לעניין זה על ידי מאסדר אחר, תיידע הרשות את המאסדר האחר בטרם תפתח בהליך כאמור

רוני בקמן: חובת היידוע כאמור בסעיפים קטנים (ג) ו-(ד) לעניין סוגי הפרות שייקבעו בנוהל משותף של הרשות והמאסדר האחר במטרה למנוע כפל אכיפה

רוני בקמן:      אני אסביר את הסעיף

רוני בקמן:  הוא דומה מאוד לסעיף שקיים בחוק שירות מידע פיננסי

רוני בקמן:  המצב הקיים הוא שיש לנו גופים מסוימים שיחזיקו ביותר מרישיון פיננסי אחד פיננסי

רוני בקמן:  אני יכולה לתת דוגמה, מישהו שיהיה יוזם תשלומים וסוכן ביטוח

רוני בקמן:  הוא יחזיק בשני רישיונות, האחד מרשות שוק ההון והשני מרשות ניירות ערך

רוני בקמן:  אנחנו לא רוצים להגיע למצב שבו בגין מעשה אחד שמהווה הפרה, יוטלו עליו שני עיצומים כספיים

רוני בקמן:  הסעיף הזה בא, דבר ראשון להגדיר את העיקרון

רוני בקמן:  העיקרון אומר שלא יוטל עיצום כספי כפול ואנחנו אפילו לוקחים על עצמנו משהו נוסף שהוא איזשהו מנגנון תיאום בין המאסדרים לפני תחילה של הליך הטלת עיצום כספי כזה

רוני בקמן:  המאסדרים בעצם יודיעו אחד לשני, זה הדדי, לפני תחילת ההליך של הטלת עיצום כספי

רוני בקמן:  כמובן שיש הרבה עיצומים כספיים או הפרות מינהליות שאין צורך ליידע ובגלל זה נוצר הנוהל בין המאסדרים

רוני בקמן:  למשל, עבירות שקשורות לרישיון עצמו, בכלל לא יכול להיות הפרה כפולה ולכן אין צורך ליידע אותו דבר

רוני בקמן:  בנוהל אנחנו נקבע איזה הפרות לא רלוונטיות ליידוע ובנוגע אליהן לא יהיה נדרש יידוע

איתי עצמון: יש הערות לסעיף הזה? אני רציתי לשאול לעניין סעיף 56

איתי עצמון:  אתם מתייחסים כאן רק למצב שבו הרשות ביקשה לפתוח בהליך

איתי עצמון:  האם אין רלוונטיות לרגולטורים אחרים בהקשר הזה?     

רוני בקמן: אני אומר שסעיף קטן (ג) מדבר על ביקשה הרשות לפתוח בהליך, וסעיף קטן (ד) אומר ביקש מאסדר אחר לפתוח בהליך

רוני בקמן:  אנחנו עשינו איזשהו בדיקה בנוגע לאיזה רישיונות כפולים עלולים להתעורר כאן

איתי עצמון: שני מאסדרים שאינם הרשות, יכולה להיות סיטואציה כזאת?     

רוני בקמן: שזאת לא תהיה רשות שוק ההון ולא רשות ניירות ערך?     

איתי עצמון: לא

איתי עצמון:  אני אומר שיש שם כמה מאסדרים שמוסמכים

אורי אור: בסעיף הספציפי הזה מאסדר אחר מוגדר בהגדרות

רוני בקמן: הוא מוגדר

איתי עצמון: אם כן, אלה רק שניהם

אורי אור: נכון

רוני בקמן: רק שניהם כי אלה בעלי הרישיונות הכפולים שייווצרו

איתי עצמון: לא יכול להיות מצב שבו יש כפל בין המפקח על נותני שירותים פיננסיים לבין הממונה על שוק ההון, ביטוח וחיסכון

איתי עצמון:  כרגע זה אותו גורם

רוני בקמן: זה אותו גורם

רוני בקמן:  נכון

רוני בקמן:       57

רוני בקמן: 	אגרות     השר, לפי הצעת הרשות או בהתייעצות עימה, ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, רשאי לקבוע אגרות שישולמו לרשות, שיחולו על מבקש רישיון לפי סעיף 5, מבקש אישור מאת הרשות לפי סעיף 15, ועל בעל רישיון ובעל אישור מאת הרשות, וכן הוראות בדבר הפרשי הצמדה וריבית שישולמו בשל פיגור בתשלום אגרות לפי סעיף זה, ובדבר החלת פקודת המיסים (גבייה) על גביית אגרות והפרשי הצמדה וריבית כאמור

רוני בקמן:      מוצע כאן להסמיך את שר האוצר, על פי הצעת הרשות, לקבוע אגרות

רוני בקמן:  רשות ניירות ערך, תקציבה מבוסס על אגרות שנגבות מהמפוקחים שלה

רוני בקמן:  זה סעיף סטנדרטי שקיים בכל חוקי הרשות

איתי עצמון: כאן בעצם מדברים רק על אגרות שגובה רשות ניירות ערך

רוני בקמן: נכון

רוני בקמן:  שוב, זה סעיף שקיים בכל חוקי רשות ניירות ערך בגלל המודל הייחודי של הפעילות, של תאגיד סטטוטורי עצמאי

איתי עצמון: מה לגבי גופים שיקבלו אישורים מאת מאסדר אחר?     

רוני בקמן: חלים עליהם אותם הסדרים שחלים

רוני בקמן:  בנוגע אליהם, אני לא יודעת להגיד לך

איתי עצמון: הבנתי

איתי עצמון:  כלומר, לא בהכרח תיגבה אגרה

רוני בקמן: אני לא יודעת מה בדיוק המודל

רוני בקמן:  אולי הם יכולים לענות אבל אני לא מכירה

רוני בקמן:  לפי אותו מודל שקיים להם, ימשיך לחול עליהם בהקשר הזה

רוני בקמן:      58

רוני בקמן: 	סמכויות הנתונות למאסדר     אמרנו שנדלג על הסעיף הזה כרגע

איתי עצמון: כן

רוני בקמן: 59

רוני בקמן: 	סייג לתחולת החוק     ההוראות לפי חוק זה לא יחולו על שירות תשלום, שירות ייזום בסיסי ופעולת תשלום, המנויים בתוספת השביעית

איתי עצמון: תקריאי את התוספת השביעית

רוני בקמן: תוספת שביעית (סעיף 59)     שירותי תשלום, שירות ייזום בסיסי ופעולות תשלום, המוחרגים מתחולת החוק     

רוני בקמן: שירות תשלום שניתן בידי בנק ישראל

רוני בקמן: שירות תשלום הניתן על ידי מערכת סליקה פנסיונית מרכזית כהגדרתה בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ייעוץ, שיווק ומערכת סליקה פנסיוניים), התשס"ה-2005, במסגרת פעילותה לפי סעיף 31ט(ה) לאותו חוק

רוני בקמן: שירות תשלום הניתן על ידי חברה מנהלת במסגרת עיסוקה כאמור בסעיף 4(א)(2) לחוק הפיקוח על קופות הגמל, או על ידי מי שקיבל רישיון מבטח לפי סעיף 15(א1) לחוק הפיקוח על הביטוח במסגרת עיסוק זה

רוני בקמן: שירות ייזום בסיסי שניתן בידי בנק ישראל

רוני בקמן: פעולת תשלום שלא נעשית בכספים

איתי עצמון: תסבירי בבקשה

רוני בקמן:  יש כאן רשימה ארוכה של סעיפים שיכולים לפעול לתוך ההגדרה של שירות תשלום והחוק הזה לא נועד להסדיר אותם, אם זה בגלל שיש להם הסדרה אחרת כמו למשל מסלקות - מסלקת הבורסה שמפוקחת על ידי רשות ניירות ערך במסגרת חוק ניירות ערך, ואם זו המסלקה הפנסיונית שמפוקחת על ידי רשות שוק ההון – וכמו כן יש כאן גופים שאנחנו לא התכוונו להסדיר את הפעילות שלהם גם אם היא עולה כדי שירות תשלום

רוני בקמן:  לדוגמה, ייזום תשלום, ייזום בסיסי, זה משהו שכבר היום המדינה מאפשרת לאזרחים לעשות למשל בתשלום אגרות או מיסים

רוני בקמן:  יש אפשרות לשלם דרך ייזום תשלום כבר היום

רוני בקמן:  זה נעשה כמובן באופן הסכמי של מדינת ישראל עם הבנקים והכוונה של החוק הזה היא כמובן לא להסדיר את מדינת ישראל כשהיא נותנת את שירות ייזום תשלום לאזרחים שלה

רוני בקמן:  אלה הדוגמאות שמצויות כאן

רוני בקמן:      כמו כן, כמו שהזכרנו כבר בהתחלה, פעולת תשלום שלא נעשית בכספים, היא לא חלק מהחוק הזה

רוני בקמן:  החוק הזה לא בא להסדיר פעילות במטבעות וירטואליים ולכן כתבנו את זה במפורש

רוני בקמן:  זו פעולת תשלום שלא נעשית בכספים כהגדרתם בחוק הזה

רוני בקמן:  היא לא חלק מהחוק הזה

איתי עצמון: חוק שירותי תשלום כן חל על פעולות התשלום האלה?     

רוני בקמן: שלא נעשית בכספים?      

איתי עצמון: אני שואל למה צריך להחריג

מיכאל בן דהן: ספציפית את הכספים?      

איתי עצמון: לא

איתי עצמון:  פעולות תשלום אלה

איתי עצמון:  פעולת תשלום, אנחנו שואבים את ההגדרה מחוק שירותי תשלום

מיכאל בן דהן: נכון

מיכאל בן דהן:  פעולת תשלום שלא נעשית בכספים, אני מזכיר שהגדרנו כספים כ-

מיכאל בן דהן:  חוקי או מטבע חוץ והמטרה הייתה להחריג פעילות במטבעות וירטואליים

מיכאל בן דהן:  היום יש הסדרה כלשהי של רשות שוק ההון לגבי מטבעות וירטואליים

מיכאל בן דהן:  נעשית עבודה ממשלתית רבה בנושא וגם במסגרת חוק ההסדרים נתקבלה החלטת ממשלה על כל התזכירים ותיקוני החקיקה שהממשלה מתכוונת להוציא בנושא

מיכאל בן דהן:  זה נושא רציני בפני עצמו

מיכאל בן דהן:  גם בדירקטיבה האירופאית עשו את זה במסגרת הסדרה נפרדת ובמסגרת החוק הזה אנחנו לא מעוניינים לגעת בשירותים שניתנים באמצעות מטבעות וירטואליים כמו ביט קוין, דויטש קוין וכל מיני מטבעות כאלה

רוני בקמן: סעיף 60 בעצם מרכז את כל סעיפי ההסמכה לשינויי התוספות שקבועות בחוק וקובע גם מי הגורמים שצריך להתייעץ איתם או לקבל את הסכמתם לשינוי התוספות הקבועות

רוני בקמן:  תוך כדי אני אזכיר באיזה תוספות מדובר כדי להקל על ההבנה של הדבר הזה

רוני בקמן:      60

רוני בקמן: 	שינוי התוספות     

רוני בקמן: התוספת הראשונה עוסקת בסוגי חשבונות תשלום שחובת הגישה לצורך ייזום תשלום לא תחול עליהם

רוני בקמן:  דיברנו על כך שבמקרה הזה מדובר למשל בלקוח שלא רוצה לקבל שירותים מקוונים מהבנק שלו ולכן כמובן שייזום תשלומים לא רלוונטי עבורו

רוני בקמן: התוספות האלה עוסקות בסכום הבסיסי עצמו

רוני בקמן:  כאן קבוע בחקיקה עצמה סכום מקסימום של שינוי התוספות כדי לאפשר שאם ירצו לחרוג באופן חריג ממה שכתוב בסכום הבסיסי, יצטרכו לחזור לכנסת לחקיקה ראשית

רוני בקמן:  התוספת השלישית עוסקת בהפרות של בעל רישיון או בעל אישור

רוני בקמן:  התוספת הרביעית עוסקת בהפרות של מנהל חשבון תשלום למשלם

רוני בקמן: התוספת החמישית עוסקת בזהות המאסדר והוראות החוק שיחולו על הטלת עיצום כספי על מפר שהוא גוף פיננסי שנקבע בתקנות לפי סעיף 2(ו)

רוני בקמן:  סעיף 2(ו) הוא הסעיף שמאפשר לשר להעביר גוף מחובת רישיון לחובת אישור בנוגע לייזום תשלומים ובאותה תוספת ייקבע מנגנון העיצום הכספי, זהות המאסדר וכל התחום הזה שיאפשר את האכיפה על אותו גוף

רוני בקמן: התוספת השישית עוסקת בהפרות לעניין הטלת אמצעי אכיפה מינהליים על ידי ועדת האכיפה המינהלית שעליה דיברנו קודם, אותו גוף שפועל לפי חוק ניירות ערך

איתי עצמון: אני חושב שגם כאן צריך אישור ועדה

איתי עצמון:  גם זה עניין של עיצומים כספיים

רוני בקמן: אנחנו מאוד נצמדנו למה שקבוע בחוק שירות מידע פיננסי

רוני בקמן:  כלומר, לא חרגנו בהקשר הזה ממה שקבוע שם

איתי עצמון: כן, אבל בהקשר הזה אני חושב, אני לא זוכר מה בדיוק היו הפשרות והאיזונים שנעשו בדיונים אז, אבל ברמת המהות אני חושב שזה כן דבר שצריך להגיע לאישור ועדה

רוני בקמן: בסדר

רוני בקמן:  נוסיף את זה

רוני בקמן:  התוספת השישית

רוני בקמן: התוספת השביעית שקראנו אותה כרגע עוסקת בשירותי תשלום, שירותי ייזום בסיסי ופעולות תשלום המוחרגים מתחולת החוק

רוני בקמן:  מכיוון שיש כאן רלוונטיות לכל המאסדרים, נקבעה גם חובת היוועצות עם כולם

רוני בקמן:       61

רוני בקמן: 	ביצוע ותקנות     

רוני בקמן: זה סעיף שקיים בחוקים

רוני בקמן:  יש כמה דברים שכבר תיקנו ואולי אני אקריא אותם

רוני בקמן:  דיברנו על כך שצריך להוריד דברים מהסמכה שקבועה בהגדרות ולהעביר אותם לסעיף הזה

איתי עצמון: כן, אבל אני חושב שזה יותר ברמת המבנה

איתי עצמון:  לא צריך

איתי עצמון:  זה יהיה בנוסח המעודכן שאתם תעבירו

איתי עצמון:  כרגע הכנסתם את ההסמכה לעניין מטבע חוץ ועל זה דיברנו

רוני בקמן: נכון, וגם על פרט מזהה לפי סעיף 33(א)

איתי עצמון: סעיף 61(א) הוא סעיף מאוד מאוד סטנדרטי

איתי עצמון:  יש כאן המון הסמכות אחרות

איתי עצמון:  איך מתיישבת ההסמכה הזאת? אני יודע שבדרך כלל מתפרשת די בצמצום

איתי עצמון:  כלומר, תקנות ביצוע זה באמת משהו מאוד מצומצם

איתי עצמון:  איך ההסמכה הזאת משתלבת עם כל שאר ההסמכות? יש המון הסמכות למאסדרים, לקבוע הוראות וכללים

איתי עצמון:  בחלק מהמקרים יש הסמכות לשר האוצר להתקין תקנות במקרים ספציפיים

איתי עצמון:  איך אתם רואים את היישום של הסעיף?         

מיכאל בן דהן: אתה יכול לחזור על השאלה?     

איתי עצמון: אני אומר שסעיף ביצוע ותקנות זה סעיף מאוד מאוד מקובל בחקיקה, קודם כל מבחינת השר שממונה על ביצוע החוק ושר שממונה על ביצוע החוק לפי חוק יסוד: הממשלה רשאי להתקין תקנות לביצועו

איתי עצמון:  אני שואל עכשיו ברמת בחינת החוק הספציפי הזה בגלל שיש כאן כל כך הרבה הסמכות, איך בעצם מתיישבת ההסמכה הכללית של השר להתקין תקנות כאשר הרגולטורים השונים, בפרט רשות ניירות ערך, מוסמכים לקבוע הוראות שהן בגדר חקיקת משנה בהמון נושאים

אורית שרייבר: רשות ניירות ערך

אורית שרייבר:  גם בחוקים אחרים יש לנו סמכויות מקבילות בין הסמכות של שר האוצר לקבוע תקנות לבין הסמכות של הרשות לקבוע הוראות

אורית שרייבר:  מבחינת ההיררכיה החוקית, ההוראות תמיד צריכות להיות כפופות לתקנות

אורית שרייבר:  ברור שאם השר משתמש בסמכותו, ההוראות של המאסדר לא יסתרו את התקנות של שר האוצר

אורית שרייבר:  זאת סמכות שאם אין הוראות או אם יש רצון לקבוע תקנות, כמובן שיש את הסמכות הכללית לקביעת תקנות, הסעיפים הפרטניים בהם נקבנו כבר

רוני בקמן: אפשר גם להוסיף שסעיף 58 שעליו דילגנו מדבר גם על היחס הזה ומדבר על זה שהמאסדר יוכל לקבוע הוראות מפורטות בעניינים שבהם השר יקבע תקנות

רוני בקמן:  גם זה משתלב בתוך הדבר הזה מבחינת המדרג הנורמטיבי

איתי עצמון: את מתייחסת לסעיף 58 שדילגנו עליו

רוני בקמן: כן

רוני בקמן:  עליו דילגנו ובסופו הוא מדבר על היחס בין התקנות להוראות

אורית שרייבר: אני אמשיך בהקראה

אורית שרייבר:      פרק י"א: תיקונים עקיפים     62

אורית שרייבר: 	תיקון חוק ניירות ערך     	בחוק ניירות ערך, התשכ"ח-1968 –     

בורסה" יבוא: ""חברת תשלומים" – כהגדרתה בחוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלום

בורסה" יבוא:      "בעל רישיון ייזום בסיסי" – מי שבידו רישיון ייזום בסיסי כהגדרת ובחוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלום"

בורסה" יבוא: בהגדרה "דיווח אלקטרוני", המילה "מאושרת" – תימחק

בורסה" יבוא: ההגדרה "מסר אלקטרוני מאושר" - תימחק

המעצרים" יבוא: ""חוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלום" – חוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלום וייזום תשלום, התשפ"ג-2023"

פסקה יבוא: 
"(11ב)	חברת תשלומים

פסקה יבוא: בסעיף 44ח בכל מקום, המילה "מאושר" – תימחק

פסקה יבוא: בסעיף 44יא(א)(2), המילה "מאושר" – תימחק

פסקה יבוא: "(5)	הפרה כהגדרתה בסעיף 50 לחוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלום"

פסקה יבוא: "(9)	חברת תשלומים

פסקה יבוא:      (10)	בעל רישיון ייזום בסיסי"

פסקה יבוא: בסעיף 52סה(ב), אחרי "עבירה כהגדרתה בסעיף 63(ג) לחוק שירות מידע פיננסי" יבוא "עבירה כהגדרתה בסעיף 43(ג) לחוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלום"

פסקה יבוא: בסעיף 56ה(ב), אחרי "למפקחי על הבנקים" יבוא "לנגיד בנק ישראל" ובמקום "או לממונה כהגדרתו בסעיף 52סו(ד)" יבוא "לממונה כהגדרתו בסעיף 52סו(ד) או למפקח על נותני שירותים פיננסיים כמשמעותו בסעיף 2 לחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים), התשע"ו-2016"

פסקה יבוא:      הסעיף עוסק במספר תיקונים עקיפים לחוק ניירות ערך

פסקה יבוא:  יש לנו קודם כל תיקוני הגדרות שמתבקשים בעקבות כניסתו לתוקף של החוק החדש

פסקה יבוא:  סוג שני של תיקונים זה תיקון לפרק ז'2 של חוק ניירות ערך, שזה פרק שעוסק במערכת היע"ל שזו המערכת להעברת מסרים מהרשות לגופים שמפוקחים על ידה ומערכת ההצבעה האלקטרונית שזו גם מערכת טכנולוגית שהיא נועדה לאפשר לבעלי מניות להצביע באמצעות האינטרנט

פסקה יבוא:  כדי להוציא מידע מהמערכות האלה, היום למעשה חברות צריכות להשתמש בטוקן פיזי שהן מוציאות בחברה חיצונית שמאשרת שהן הגורם שמחזיק בטוקן הזה

פסקה יבוא:  החובה הזאת נבעה מנוסח ישן קודם של חוק חתימה אלקטרונית

פסקה יבוא:  חוק חתימה אלקטרונית תוקן כבר לפני מספר שנים בתיקון מספר 3 ומאז אנחנו לא הצלחנו לעדכן את החוק שלנו

פסקה יבוא:  בעבר מה שהיה קבוע בחוק חתימה אלקטרונית היה שחתימה שנדרשת בחיקוק, צריכה להיעשות באמצעות חתימה מאושרת שהמשמעות שלה בזמנו הייתה שזה צריך להיעשות באמצעות גורם חיצוני שמאשר את הגורם החותם

פסקה יבוא:  מאז תוקן כבר חוק חתימה אלקטרונית כך שלא חייבים חתימה מאושרת אלא חתימה מאובטחת, גם כאשר החתימה הנדרשת בחיקוק

פסקה יבוא:  המשמעות היא שכבר לא חייבים את הגורם החיצוני הזה שיאשר את אותו גורם שחותם

פסקה יבוא:      אנחנו מבקשים שבכל המקומות בפרק הזה שמשתמשים בו במונחים שבעצם הותאמו לחוק הישן, לעדכן את זה ולהסיר את כל

פסקה יבוא:  התיקון הזה מתאים לנוחיות הטכנולוגית החדשה שהתפתחה מאז אבל רלוונטית גם לתיקון הזה כי הוא יכול מאוד להקל על כל הגופים שמפוקחים על ידי רשות ניירות ערך אבל בעיקר גם על גופים זרים שאנחנו מצפים ורוצים שהם יבואו לכאן לתת שירותים והם לא היו חייבים לבוא בנוכחות פיזית ולהוציא את הטוקן במשרדים, בתנאים שקבועים לגבי זה

פסקה יבוא:      תיקונים נוספים שנדרשים בחוק ניירות ערך הם תיקונים שנועדו לצורך אכיפה בין אם הפרות מינהליות או עבירות פליליות

פסקה יבוא:  למשל, בפסקה (7) אפשר לראות שאחת הסנקציות שיש למוטב האכיפה המינהלי היא מניעת כהונה של נושא משרה בכירה בגוף פיננסי שמפוקח על ידי הרשות, לדוגמה מנהל קרן או חברה ציבורית

פסקה יבוא:  אנחנו מבקשים להוסיף גם רישיונות, חברות לפי החוק הזה

פסקה יבוא:       בפסקה (8), מוטה האכיפה המינהלי רשאי לבטל או להתלות רישיון

פסקה יבוא:  אנחנו מבקשים שמוטב האכיפה המינהלי יוסמך לבטל או להתלות רישיון גם לפי החוק הזה

פסקה יבוא:      פסקה (9), זה סעיף שהוא חלק ממארג האכיפה של הרשות

פסקה יבוא:  הסעיף קובע שאם אדם הוזהר כבר בחשד לעבירה, לא ייפתח נגדו גם הליך מינהלי בשם אותם מעשים

פסקה יבוא:  כמובן שהכלל הזה צריך לחול גם על עבירות לפי החוק שלנו

פסקה יבוא:       בפסקה (10), הסעיף שאנחנו מתקנים בתיקון עקיף הוא סעיף שמצוי היום בפרק ט'1 בחוק ניירות ערך וכל הפרק הזה עוסק בשיתופי פעולה עם גופים שמפקחים על דיני ניירות ערך בחוץ לארץ, שרשות ניירות ערך חתמה על מזכרי הבנות איתם לצורך שיתופי פעולה

פסקה יבוא:  עכשיו כשנוספים תחומים חדשים תחת אחריותה של רשות ניירות ערך, אנחנו רוצים לתקן את הסעיף כך שנוכל להמשיך בשיתופי הפעולה האלה ולחתום על מזכרי הבנות גם בנושאים האלה עם רשויות חוץ

פסקה יבוא:      בפסקה (11), הסעיף מאפשר העברת מידע גם לנגיד בנק ישראל וגם למפקח על נותני שירותים פיננסיים בדומה להעברת מידע שאפשרית כבר היום למפקח על הבנקים ולממונה על שוק ההון, במטרה שהם יוכלו למלא את תפקידם

פסקה יבוא:  למשל במה שקשור לפיקוח על מערכות התשלומים בהן צפויות להשתתף גם חברות תשלומים שהמידע עליהן יהיה נתון בידי רשות ניירות ערך

אוהד טל: הערות? אפשר להמשיך

עמיהוד שמלצר: אמירה כללית לגבי סעיף 33

עמיהוד שמלצר:  חוק שירות מידע פיננסי נחקק בשנת 2021 והוא חוק שמרשה פעילות של קבלת מידע פיננסי על אודות לקוח ממקורות מידע שזה יכול להיות בנקים, חברות כרטיסי אשראי, אגודות פיקדון ואשראי, גופים נוספים שקבועים בחוק

עמיהוד שמלצר:  הפעילות הזאת של איסוף המידע ומתן שירותים על בסיסו מחויבת ברישוי

עמיהוד שמלצר:      33

עמיהוד שמלצר: 	תיקון חוק שירות מידע פיננסי     	בחוק שירות מידע פיננסי, התשפ"ב-2021 –     

עמיהוד שמלצר: אחרי ההגדרה "בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי" יבוא:     ""בעל רישיון נותן שירותי תשלום יציבותי" – מי שבידו רישיון נותן שירותי תשלום יציבותי כהגדרתו בסעיף 36ט לחוק הבנקאות (רישוי)"

עמיהוד שמלצר:      אחד ממקורות המידע אלו סולקים

עמיהוד שמלצר:  כיום אנחנו משנים את השם שלהם לבעל רישיון נותן שירותי תשלום יציבותי ולכן הכנסנו את ההגדרה

עמיהוד שמלצר: בפסקה (3), במקום "סולק" יבוא "בעל רישיון נותן שירותי תשלום יציבותי"

אחרי פסקה  יבוא: "(9א) חברת תשלומים"

אחרי פסקה  יבוא:      גוף פיננסי הוא גוף שניתן להעביר אליו מידע לצורך קבלת ערך לטובת הלקוח

אחרי פסקה  יבוא:  חברת תשלומים היא גם כן שחקנית בתחום ניהול חשבון העו"ש והנפקת אמצעי חיוב

אחרי פסקה  יבוא:  אנחנו גם מאפשרים להעביר אליה מידע לצורך מתן הצעות ערך לשירותי התשלום שהיא מציעה

אחרי פסקה  יבוא: בפסקת משנה (ב), במקום "לפי סעיף 62(ב) יבוא "לפי סעיף 63(ב)"

אחרי פסקה  יבוא:      תיקון טעות סופר לגבי הוראות מאסדר שחלות על נותן שירות מידע פיננסי

משנה יבוא: "(ג)	לגבי חברת תשלומים – הוראות הניתנות לפי סעיף 43(ב) לחוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלום"

משנה יבוא:      שוב, במסגרת החוק הזה לחברת תשלומים יש מספר כובעים

משנה יבוא:  היא יכולה להיות מקורות מידע, היא יכולה להיות נותן שירותי מידע והיא יכולה להיות גוף פיננסי

משנה יבוא:  המאסדר שלה רשאי לתת הוראות לפי חוק שירות מידע פיננסי ופה אנחנו מפנים לסמכות של המאסדר בחוק העיקרי, בחוק הסדרת העיסוק

משנה יבוא: "(3א) לעניין מקור מידע שהוא חברת תשלומים – סכום הכספים שקיבלה או העבירה, לצורך מתן שירותי תשלום, בשנה הקלנדרית שקדמה למועד הגשת בקשה כאמור בסעיף 41(ג)(1), נמוך מ-50 מיליארד שקלים חדשים או סכום אחר שקבע השר לפי סעיף 69(ב)(3)"

משנה יבוא:      החוק פוטר מקורות מידע קטנים מחובת מתן הגישה

משנה יבוא:  כאן אנחנו קובעים לגבי חברת תשלומים מה ההיקף ממנו ומטה היא תיחשב כמקור מידע בעל היקף פעילות קטן שיכול לבקש פטור ממתן גישה לנותן שירות מידע פיננסי

מנהלת" יבוא: "חברת תשלומים" – כהגדרתה בחוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלום"

החברות" יבוא: ""חוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלום" – חוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלום וייזום תשלום, התשס"ג-2023"

החברות" יבוא: בפסקה (1), במקום "סולק" יבוא "בעל רישיון נותן שירותי תשלום יציבותי"

החברות" יבוא:      זה תיקון טכני

החברות" יבוא: מכניסים את חברת התשלומים להגדרה שהמאסדר שלה תהיה רשות ניירות ערך

החברות" יבוא: בפסקה (1), במקום "סולק" יבוא "בעל רישיון נותן שירותי תשלום יציבותי"

אחרי פסקה  יבוא: "(3א) לעניין חברת תשלומים – הרשות"

אחרי פסקה  יבוא: בפסקת משנה (א), במקום "סולק" יבוא "בעל רישיון נותן שירותי תשלום יציבותי"

אחרי פסקה  יבוא: בדומה למה שאנחנו קובעים בחוק שלנו, יש גופים פיננסיים בעלי רישיונות שיכולים לעסוק בשירות מידע פיננסי בכפוף לקבלת אישור וללא צורך ברישיון

אחרי פסקה  יבוא:  המאסדר שלהם לעניין השירות הזה של מתן שירות מידע פיננסי הוא המאסדר העיקרי שלהם

אחרי פסקה  יבוא:  בדומה למה שעשינו בחוק הסדרת העיסוק, החוק העיקרי, כאשר יש גוף שהוא בעל שני רישיונות, במקרה שלנו בעל רישיון למתן אשראי שיכול להיות גם בעל חברת תשלומים

אחרי פסקה  יבוא:  מכיוון שהמאסדר העיקרי של כל חוק שירותים פיננסיים היא הרשות, גם במקרה הזה מי שיהיה המאסדר של גוף כזה תהיה הרשות ולא המפקח על שירותים פיננסיים מוסדרים

משנה יבוא: "(ד1) לעניין חברת תשלומים – הרשות"

משנה יבוא:      אם חברת תשלומים תהיה נותן שירותי מידע פיננסי, המאסדר שלה תהיה הרשות

משנה יבוא: בפסקה (2), במקום "סולק" יבוא "בעל רישיון נותן שירותי תשלום יציבותי"

אחרי פסקה  יבוא: "(7א) חברת תשלומים"

אחרי פסקה  יבוא:      על חברת תשלומים יוחלו חובות להנגשת מידע כמקור מידע לגבי ניהול חשבון התשלום שהיא מנהלת עבור לקוחותיה וכן עבור פעילות הסליקה או ההנפקה

אחרי פסקה  יבוא: (2)	בסעיף 2(ב), במקום "עד (7)" יבוא "עד (7א)"

אחרי פסקה  יבוא:      מוסיפים את חברת התשלומים לגורמי שיוכלו לעסוק בשירותי מידע פיננסי בכפוף למשטר של אישור במקום רישיון

אחרי פסקה  יבוא:      בתחילת סעיף 4(א)(6), יבוא "לא תלוי ועומד לגבי המבקש צו לפתיחת הליכים לפי חוק חדלות פירעון"

אחרי פסקה  יבוא:      זה אחד מהתנאים שמבקש רישיון צריך לעמוד בהם

אחרי פסקה  יבוא:  אנחנו מעדכנים את התנאים בדומה לתנאים שקבענו כאן והם יותר מדויקים מבחינת חוקי חדלות הפירעון

אחרי פסקה  יבוא:      	(3)	בסעיף 51 -     

אחרי פסקה  יבוא: בפסקה (2), במקום "סולק" יבוא בעל רישיון נותן שירותי תשלום יציבותי"

אחרי פסקה  יבוא:      לגבי פסקה (1), זה החלת מנגנון עיצומים כספיים לגבי חברת תשלומים ולגבי (ב), זה בעקבות שינוי שם הסולק

אחרי פסקה  יבוא:      (4)	בסעיף 54 -     

איתי עצמון: זו ההגדרה שדיברנו עליה קודם

עמיהוד שמלצר: בדיוק

עמיהוד שמלצר: בסעיף קטן (ב), אחרי "בסעיף 53" יבוא "או חקירה פלילית לפי סעיף 56ג לחוק ניירות ערך כמי שהוחל בסעיף 63(ג) לפי העניין"

עמיהוד שמלצר:      זה בדיוק מה שרוני הסבירה לגבי חוק הסדרת העיסוק אצלנו, העיקרי

עמיהוד שמלצר:      (5)	בסעיף 59, במקום "לקבוע אגרות למבקש רישיון לפי סעיף 5 ולבעל רישיון" יבוא "לקבוע אגרות שישולמו לרשות, שיחולו על מבקש רישיון לפי סעיף 5 ועל בעל רישיון"

רוני בקמן: זה משהו שנשמט

רוני בקמן:  כמו שעשינו כאן, גם בנוגע לזה

עמיהוד שמלצר: 	(6)	בסעיף 65(ב) –     

עמיהוד שמלצר: חוק שירות מידע פיננסי הוא חוק רחב שמחיל חובת רישוי על העברת מידע כללית

עמיהוד שמלצר:  במסגרת החוק קבענו כל מיני העברות מידע שנקבעו בחוקים אחרים ושהוחרגו מהגדרת העברת מידע על מנת שמי שעוסק בהם לא יהיה חייב בחובת רישוי לפי חוק שירות מידע פיננסי

עמיהוד שמלצר:  אחד מהם זה העברת מידע ממאזנים וכאן עשינו תיקון בעקבות התיקון שעשינו בחוק העיקרי

אחרי פסקה  יבוא: "(5)	העברת מידע פיננסי לפי הוראות של מאסדר מנהל חשבון תשלום למשלם כהגדרתו בחוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלום, שנקבעו לפי סעיף 41(א)(4) לאותו חוק"

אחרי פסקה  יבוא:      גם בחלוק שלנו יש חובת העברת מידע בין מנהל חשבון תשלום לבין יוזם מתקדם

אחרי פסקה  יבוא:  גם הפעילות הזאת, אנחנו מחריגים אותה, אנחנו לא רוצים שהיא תיכלל בגדר העברת מידע שתהיה טעונה ברישיון חדש, ברישיון נותן מידע שירות פיננסי

אחרי פסקה  יבוא:      	(7)	בסעיף 69(ב), אחרי פסקה (2) יבוא:     "(3)	לעניין סכום הכספים שקיבל מקור מידע שהוא חברת תשלומים, סכום אחר מהסכום הקבוע בפסקה (3א) להגדרה " היקף פעילות קטן"

אחרי פסקה  יבוא:      סמכות השר לשנות את הגדרת חברת תשלום בעלת היקף פעילות קטן

אחרי פסקה  יבוא:      	(8)	בסעיף 79(ב) –     

משנה יבוא: "(א1) 	לגבי סל המידע כאמור בפרט 3א בחלק א' לתוספת השלישית – כ"ד בכסלו התשפ"ו (14 בדצמבר 2025)"

משנה יבוא:      במסגרת החוק הזה אנחנו אוספים סל מידע חדש שסולקים יהיו חייבים לתת גישה לנותני שירותי תשלום, סל מידע של חשבון סליקה, כספים שבית העסק מקבל מוגדרים כחשבון סליקה והסל הזה, כיום אין לגביו חובת הנגשה ואנחנו רוצים את חובת ההנגשה כאן

משנה יבוא:  חובת ההנגשה תחול ב-14 בדצמבר 2025 כי כל הנגשה של דבר הזה טעונה פיתוח של סטנדרט

משנה יבוא:  כתבנו מתי זה יתחיל לחול, ב-1ר4 בדצמבר 2025 בתיאום עם בנק ישראל שהוא קובע את הסטנדרט

איתי עצמון: מה השירות שלגביו אתם רוצים להנגיש?     

אילנית מדמוני: חשבון הסליקה, למעשה חברה שהיא סולקת נותנת שירותים לבית עסק והיא צוברת את כל העסקאות ובית העסק יכול לראות כמה הוא עתיד לקבל, מתי הוא עתיד לקבל, בגין אילו תנועות, כמה עמלה הוא משלם

אילנית מדמוני:  זה הסל

איתי עצמון:  כלומר, בעצם יהיה שירות של השוואת עלויות

אילנית מדמוני: לא השוואת עלויות

אילנית מדמוני:  השוואת נתונים

אילנית מדמוני:  איסוף נתונים

אילנית מדמוני:  שירותה חובה הוא איתור הנתונים

עמיהוד שמלצר: השוואה או הצגה

אילנית מדמוני: הצגה

עמיהוד שמלצר: בפסקה (2) -     

משנה יבוא: "(א1)	לגבי סל המידע כאמור בפרט 3א בחלק א' לתוספת השלישית כפי שהוחל בפרט 1 בחלק ב' לתוספת האמורה – כ"ד בכסלו התשפ"ו (14 בדצמבר 2025)"

משנה יבוא:  	 זה מועד התחילה להנגשת סל המידע של חשבון סליקה לגבי בעל רישיון נותן שירותי תשלום יציבותי

משנה יבוא:  כלומר, לגבי סולק, מי שמוגדר היום כסולק

אחרי פסקה  יבוא: "(3א)	לעניין מקור מידע שהוא בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי יחולו הוראות חוק זה לגבי סל המידע כאמור בפרט 3א בחלק א' לתוספת השלישית כפי שהוחל בפרט 1 בחלק ג' לתוספת האמורה – כ"ו באדר התשפ"ו (15 במרס 2026)"

אחרי פסקה  יבוא:      זה מתי אגודת פיקדון ואשראי, מתי היא תצטרך להנגיש את סל המידע כאמור בפרט (3א), זה סל מידע של חשבון סליקה

אחרי פסקה  יבוא: "(5א)	לעניין מקור מידע שהוא חברת תשלומים יחולו הוראות חוק זה לגבי סלי המידע והחשבונות המפורטים להלן, החל מהמועדים כמפורט לצידם:     חברת תשלומים שתעסוק בשירותי תשלום, היא גם תיחשב כמקור מידע וגם יוטלו עליה החובות לאחסן את המידע אצל נותן שירות מידע פיננסי

אחרי פסקה  יבוא:  כאן אנחנו מפרטים איזה סלי מידע היא תצטרך להנגיש ובאילו מועדים

איתי עצמון: איך קבעתם את המועד?      

עמיהוד שמלצר: בתיאום עם המאסדרים

איתי עצמון: לא, מה החישוב שעשיתם לצורך הקביעה?     

רוני בקמן: בעיקרון הסטנדרט נקבע דבר ראשון על ידי בנק ישראל

רוני בקמן:  אין מה לעשות, הוא המוביל של פרויקט הבנקאות הפתוחה ובמיוחד בכל הנוגע לסטנדרט

רוני בקמן:  לכן אנחנו המאסדרים אחרים תלויים קצת במועדים שלו

רוני בקמן:  ברגע שבנק ישראל מפרסם את הסטנדרט שלו, לנו נדרש זמן היערכות לאמת את אותו סטנדרט גם לגבי הגופים שלנו כי מאוד מאוד חשוב שתהיה אחידות בכל המשק הישראלי בהקשר לסטנדרט

רוני בקמן:  בסופו של דבר אותו גוף רוצה להתחבר אולי גם לאגודת פיקדון ואשראי וגם לבנק וגם לנותן שירותי תשלום, חברת תשלומים שהוכרה על ידי רשות ניירות ערך, אז כן לשמור על סטנדרט אחיד ואכן אנחנו צריכים לחכות שהם ישימו את התאריך שלהם ובהתאם לזה זמן היערכות גם לנו, למאסדרים, וגם אחר כך לגופים עצמם

רוני בקמן:  אתה מפרסם להם את הסטנדרט והם צריכים להתחיל להקים את המערכת ולהקים את ממשק ה-API כדי ליישם אותה

עמיהוד שמלצר: הסל הראשון היה סל לעניין חשבון תשלום במטבע ישראלי

עמיהוד שמלצר: זה לגבי חשבון תשלום במטבע זר

עמיהוד שמלצר: זה מידע לגבי כרטיסי חיוב, מידע לגבי עסקאות זיכויים בכרטיסי חיוב

עמיהוד שמלצר: זה החשבון שהוספנו עכשיו, חשבון סליקה

עמיהוד שמלצר: זה מידע לגבי אשראי שלקח הלקוח

עמיהוד שמלצר: החובה לגבי חשבונות של תאגידים

עמיהוד שמלצר:  עד עכשיו אלה היו חשבונות של יחידים

עמיהוד שמלצר:  כאן זה לגבי חשבונות של תאגידים

עמיהוד שמלצר: תיקון טעות סופר לגבי איסור גישה למידע באמצעות סיסמת לקוח

עמיהוד שמלצר:      	(9)	בתוספת השלישית -     

3, יבוא: "3א

3, יבוא: 	מידע על אודות סליקה של עסקאות בכרטיס חיוב, כהגדרתה בסעיף 11ב(א) לחוק הבנקאות (רישוי), ובכלל זה פירוט היתרות, החיובים והזיכויים של הלקוח והעמלו ת בעד שירות הסליקה"

3, יבוא:      	זה מה שאילנית הסבירה

3, יבוא:  זו הוספת סל הסליקה של עסקאות בכרטיסי חיוב

3, יבוא:  קודם אמרנו מתי זה יחול וכאן זה המוקם להכניס את התוכן ולומר מה החובה במסגרת הסל הזה

ד' יבוא: "חלק ה'     סלי המידע לעניין מקור מידע שהוא חברת תשלומים     

ד' יבוא: דיברנו עכשיו על אילו סלי מידע יחולו לגבי חברת תשלומים, ניהול חשבון עו"ש, אשראי, כרטיסי חיוב וחשבון סליקה

ד' יבוא:       (10)	בתוספת השישית -     

7 יבוא: "7א	

7 יבוא: 	 לעניין חברת תשלומים – סכום כמפורט להלן, בהתאם להיקף החודשי הממוצע של פעולות התשלום שביצעה החברה בעבור לקוחותיה במהלך התקופה של 12 החודשים שקדמו למועד ביצוע ההפרה, ולעניין חברת תשלומים שקיבלה רישיון שירותי תשלום במהלך התקופה האמורה, יחושב הסכום לפי היקף חודשי ממוצע בחודשים מאז קבלת הרישיון (בפרט זה – היקף חודשי ממוצע):     

7 יבוא: היה ההיקף החודשי הממוצע גבוה מ-10 מיליון שקלים חדשים – 100,000 שקלים חדשים"

7 יבוא:      זאת ההגדרה של הסכום הבסיסי שיוטל על חברת תשלומים במקרה שהיא מבצעת הפרה

7 יבוא:  יש גם אפשרות לתת סכומים גדולים יותר במקרה של הפרות חמורות יותר

אורי אור: כדי לוודא לעניין סל הסליקה

אורי אור:  כתוב כאן "ובכלל זה פירוט היתרות, החיובים"

אורי אור:  אנחנו מדברים על טוטאל ולא על פירוט, נכון?     

אילנית מדמוני: אנחנו צריכים להגדיר את הסטנדרט

אורי אור: אבל להבין בהיבטי הגנת הפרטיות

אורי אור:  אם יהיה כתוב אילנית מדמוני, 200 שקלים בקסטרו, את אילנית לא נתת את ההסכמה לבית העסק שיעביר את זה לצד ג'

אורי אור:  שלא יהיה את המשלם

אילנית מדמוני: אפשר אולי בלי שם המשלם אבל את התנועה עצמה הוא יהיה חייב לראות

אורי אור: את התנועה, אבל ללא שם?     

אילנית מדמוני: אנחנו נצטרך לבדוק את זה עת נגדיר את הסטנדרט

אילנית מדמוני:  הערה חשובה

אילנית מדמוני:      נכון להוסיף כאן בכפוף לדיני הגנת הפרטיות

מיכאל בן דהן: אני כן אגיד שזה לא קליר קט

מיכאל בן דהן:  בסופו של דבר הרעיון בשירות מידע פיננסי הוא שתוכל לראות את אותו מידע שאתה רואה מהסולק שלך גם אצל מישהו אחר שיוכל להציג לך את הכול במקום אחד

מיכאל בן דהן:  אם אנחנו מחסירים פרטי מידע, אתה כן יכול לראות אצל הסולק, זה יכול לפגוע משמעותית בשירות שניתן

מיכאל בן דהן:  לדעתי הפתרון שהוצע כאן שבנק ישראל יפרסם את הסטנדרט ויטפל בדבר הזה, הוא באמת הפתרון הכי טוב

איתי עצמון: כן, ויש הוראות כלליות בחוק

מיכאל בן דהן: נכון

איתי עצמון: יש הוראות שאמורות להבטיח את הגנת הפרטיות

חן פליישר: אני רוצה להבהיר

חן פליישר:  אני מסכימה שזאת לא בעיה שהיא ייחודית רק לסל החדש הזה ואני גם מזכירה שהלקוח שהוא ממילא רואה את המידע אצל הסולק שלו, עכשיו הוא יראה אותו בעוד מקום אבל עדיין החפיפה היא אליו

אורי אור: זה יקדם רק לסל הזה כי זאת פעם ראשונה שאנחנו מדברים על בית עסק שמציג מידע שלך שקנית באותו בית עסק

אורי אור:  את לא נתת הסכמה

חן פליישר: ההנחה היא שיש לו אותו ממילא, ככל שהוא

אורי אור: נכון אבל היום מעבירים את זה לצד ג'

מיכאל בן דהן: זה לא חדש

מיכאל בן דהן:  רואים את התנועות בחשבון, רואים מי העביר לי כסף

חן פליישר: זה שלי אבל יש שם שמות של אנשים

מיכאל בן דהן: לצורך העניין, גם בחשבון הבנק, כשמעבירים לי כסף כתוב מי העביר לי את הכסף

מיכאל בן דהן:  אני יכול לשתף את זה עם נותן שירות מידע פיננסי

אורי אור: נכון, אבל כאן זה שונה

אילנית מדמוני: אורית, אני רק אחדד שהסוגייה של מה שאת מעל עכשיו היא רלוונטית בכלל לתאגידים

אילנית מדמוני:  אנחנו נטפל בזה בסטנדרט

שירלי אבנר: המחלקה המשפטית, בנק ישראל

שירלי אבנר:  אגב הדיונים האחרונים שהתקיימו כאן עלינו על תקלה מבחינתנו

שירלי אבנר:  אנחנו מבקשים לתקן את ההגדרה של בנק ולכלול גם בנק חוץ

איתי עצמון: בחוק שירות מידע פיננסי

שירלי אבנר: כן

שירלי אבנר:  רק שלא תהיה מניעה להמשיך ולדון בזה וככל שנדרש גם לקבל כאן התייחסות

שירלי אבנר:  נותן שירותי תשלום בעל חשיבות יציבותית, בגלל השינוי של המבנה של הפיקוח שלנו בחוק הבנקאות (רישוי), אנחנו רוצים גם להוסיף הבהרה ולומר שזה כולל גם תאגיד שנמצא בשליטתו

שירלי אבנר:      עוד הערה קטנה לגבי היקף פעילות קטן

שירלי אבנר:  כמו שנאמר כאן, אבל עוד פעם כדי שזה יהיה ברור ועל השולחן, אנחנו מדברים בינינו על החישוב ועל ההגדרה, או יותר נכון על הקריטריונים שנקבעו לגבי חברת תשלומים ובכלל על ההגדרה של היקף פעילות קטן

איתי עצמון: תחזרי על התיקונים

שירלי אבנר: הגדרת בנק – בנק כמשמעותו בחוק הבנקאות (רישוי) וכן בנק חוץ כהגדרתו בחוק האמור

שירלי אבנר:  במקום סולק - אנחנו מחליפים את זה בנותן שירותי תשלום בעל חשיבות יציבותית ואנחנו רוצים להוסיף שם גם תאגיד בשליטתו

שירלי אבנר:  שוב, נגיע לזה כשנדבר על התיקונים העקיפים לחוק הבנקאות (רישוי)

שירלי אבנר:  בנושא של היקף פעילות קטן, הדיון שאמרנו שנעשה בין השאר בעקבות ההערות של הוועדה, אמרנו שנעשה בינינו עוד שיח בממשלה לגבי ההגדרה של היקף פעילות קטן, בין השאר לגבי חברת תשלומים אבל לא רק

שירלי אבנר:  תודה

מיכאל בן דהן: אני כן אגיד לגבי התיקונים האלה

מיכאל בן דהן:  בנק ישראל פנה אלינו היום לגבי הדברים האלה ואנחנו נבחן אותם

מיכאל בן דהן:  על פניו לא נראה לנו שיש בעיה למעט הסוגייה כמו ששירלי ציינה, שאנחנו עוד מדברים בינינו

מיכאל בן דהן:  אנחנו נראה את הנוסח ונעביר לוועדה

אייל דותן: מטעם איגוד הבנקים

אייל דותן:  גם לנו שאלת הבהרה

אייל דותן:  בתוספת השלישית הוספתם את סל המידע של הסליקה תחת התאגידים הבנקאיים

אייל דותן:  האם הכוונה היא רק שתאגיד בנקאי יעסוק בסליקה?      

אילנית מדמוני: רק תאגיד בנקאי שעוסק בסליקה

אילנית מדמוני:  הכוונה לכל הסלים

אילנית מדמוני:  במקום סולק, מחליפים את זה בחברה בעלת רישיון יציבותי

אילנית מדמוני:  גם שם יכול להיות שחברות מסוימות ביציבותי בכלל לא יעסקו בסליקה

אייל דותן: אני אגיד לך למה זה התעורר

אייל דותן:  ראשית, באמת לא הבנו למה הוספתם את זה דווקא בסל של התאגיד הבנקאי ולא בסל של חברות כרטיסי אשראי

אילנית מדמוני: לא

אילנית מדמוני:  זה לא בסל של התאגיד הבנקאי

אילנית מדמוני:  ברצף זה התאים לתנועות

אייל דותן: אם זה רק לצורך הנוחות של הכתיבה, זה בסדר

אילנית מדמוני: כן

אייל דותן: כי הרי המידעים, הרי כל התאגידים האלה מנהלים גם חשבונות בבנק

אייל דותן:  זה לא שעכשיו הבנק צריך להעביר את המידע הזה בגין פעילות שהוא לא עושה אגב סלי המידע

עמיהוד שמלצר: לא

עמיהוד שמלצר:  הכוונה היא אם הבנק סולק כרטיסי חיוב

אילנית מדמוני: כן, רק אם הבנק סולק

אייל דותן: אנחנו כמובן מצטרפים גם להערה שאמרנו בהתחלה ועלתה שוב לגבי חברת תשלומים עם היקף פעילות קטן עם ה-50 מיליארד

אייל דותן:  לשאלתך איתי, ב-2026 לא תהיה אף חברת תשלומים כי אף אחת לא תעבור את ה-50 מיליארד, גם לא ב-2026

מיכאל בן דהן: זה הרף ממנו מבקשים ואני מזכיר שתאגידי בנקאיים, הרף הוא גבוה בהרבה

מיכאל בן דהן:  אם מסתכלים ביחס למערכת הבנקאית, אפשר לחשוב שהרף פה הוא נמוך יותר

מיכאל בן דהן:  אבל אנחנו עדיין בשיח לגבי הדבר הזה

אייל דותן: אני חושב שברגע שיש פריקות של השירותים, מצד אחד אנחנו רוצים כן לאפשר פריקות ותחרות

אייל דותן:  אני חושב שבצד השני צריך לאפשר – דיברו על זה הבוקר חברי הכנסת – תמונת מצב באגרגציה שבאמת תראה ללקוח את הכול

אייל דותן:  מצד אחד פריקות

אייל דותן:  תחשבו על זה

אורי אור: דבר קטן לגבי התיקונים שבנק ישראל רוצה לתקן

אורי אור:  אנחנו נשמח לשמור לעצמנו את הזכות להתייחס לזה כאשר נבין את המשמעויות

איתי עצמון: ודאי

איתי עצמון:  גם אנחנו לא ראינו את התיקונים

אורי אור: כי אלה סעיפים שכבר עברנו עליהם ופתאום חוזרים אליהם

עמיהוד שמלצר: בסדר

עמיהוד שמלצר:  אין בעיה

עמיהוד שמלצר:      64

עמיהוד שמלצר: 	תיקון חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים)     	בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים), התשע"ו-2016 –     

החברות" יבוא: ""חוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלום" - חוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלום וייזום תשלום, התשפ"ג-2023"

החברות" יבוא: זה גם פרק שיימחק במסגרת התיקונים

החברות" יבוא:  יש פרק ייעודי שמדבר על רישיון להנפקת כרטיס אשראי

החברות" יבוא:  מי שרצה לעסוק בזה היה חייב ברישיון

החברות" יבוא:  הפעילות הזאת תיכלל בתוך שירותי תשלום ולכן אנחנו מוחקים את הפרק הזה

החברות" יבוא:  יש לזה הרבה נגזרות במהלך התיקונים האלה

החברות" יבוא: שוב, פסקה שנובעת מביטול רישיון ההנפקה

החברות" יבוא: אותו הדבר

החברות" יבוא: אותו הדבר

החברות" יבוא:  זה ביטול מרשם של בעלי רישיונות הנפקה שכבר לא יהיה רלוונטי אחרי ביטול הפרק

החברות" יבוא: בהגדרה "מתן אשראי", ברישה, במקום "הנפקה של כרטיסי אשראי כהגדרתה בסעיף 25י ופעולות" יבוא "פעולות"

החברות" יבוא:      היה כאן תיקון נוסח של היועץ המשפטי

אביגיל כספי: כן

אביגיל כספי:  להוריד את המילה "לנוספות"

עמיהוד שמלצר: בעקבות ביטול רישיון להנפקה של כרטיסי אשראי, נמחקת השורה הזאת בהגדרת מתן אשראי

עמיהוד שמלצר: מתן שירות בנכס פיננסי הוא הגדרה מאוד מאוד רחבה

עמיהוד שמלצר:  מתוך ההגדרה הרחבה הזאת, מתוך הפעילות הגדולה הזאת אנחנו לוקחים את פעילות שירות תשלום ומוציאים אותה מהפיקוח של המפקח על שירותים פיננסיים מוסדרים ומעבירים אותה לפיקוח של רשות ניירות ערך לפי חוק הסדרת העיסוק ולכן אנחנו למעשה בהגדרת שירות בנכס פיננסי אנחנו מורידים ושאינה מתן שירות תשלום, כפי שמוגדרת בחוק שלנו

איתי עצמון: אבל לא ברמת החקיקה, מה בפועל המשמעות?     

עמיהוד שמלצר: בפועל אם מישהו מנהל חשבון תשלום או יעביר כסף באמצעות כרטיס אשראי, יכול להיות שזה נכנס להגדרת שירות בנכס פיננסי כי נכס פיננסי הוא הגדרה מאוד רחבה ושירות הוא העברה, שמירה, ממש הגדרות מאוד מאוד רחבות

עמיהוד שמלצר:  מה שאנחנו עושים זה שאנחנו מוציאים את הפעילות הזאת של שירותי תשלום מהגדרת שירות בנכס פיננסי והפיקוח עליה יועבר לרשות ניירות ערך

איתי עצמון: כלומר, יש גורמים שהיום הם פעילים שמחזיקים ברישיון הזה של שירות בנכס פיננסי והם בעצם יעברו לפיקוח של רשות ניירות ערך

עמיהוד שמלצר: נכון

עמיהוד שמלצר:  הקונסטלציה שנוצרה בהסדרה היא שחוקקו את שירותים פיננסיים מוסדרים והשירות בנכס פיננסי שזה שם מאוד מאוד כללי שכלל הרבה מאוד פעילויות פיננסיות לרבות הפעילות של שירותי תשלום

עמיהוד שמלצר:  למרות שהחקיקה עצמה היא לא חקיקה ייעודית, אין בה הוראות כמו שיש כאן לגבי הפעילות הייעודית של שירותי תשלום, אלא היא חקיקה כללית לפעילות פיננסית

עמיהוד שמלצר:  ההגדרה, בגלל שהיא כוללת כל כך הרבה פעילויות, גם הרבה מאוד בעלי רישיונות אחרים נתנו להם פטור מהדבר הזה כי זה כלל גם בנקים, כלל גם חשב, זה כלל הרבה מאוד דברים אחרים

עמיהוד שמלצר:  כאן אנחנו מסדירים את העיסוק בשירותי תשלום

עמיהוד שמלצר:  יש חברות שעוסקות בשירותי תשלום אמנם לא לפי ההוראות שנקבעות בחקיקה בהכרח

עמיהוד שמלצר:  אין להן את כל החובות שאנחנו ניגע בחוק מערכות תשלומים (איסור), יותר נכון מערכות תשלומים

עמיהוד שמלצר:  כל הדברים שלמעשה אנחנו עושים את החקיקה, הם יעברו מרשות שוק ההון לרשות ניירות ערך בהסדרה החדשה

עמיהוד שמלצר:  קבענו הוראת מעבר בהקשר הזה

במקום פסקה  יבוא: "(10)	בעל רישיון נותן שירותי תשלום יציבותי כהגדרתו בסעיף 36ט לחוק הבנקאות (רישוי) ותאגיד שבשליטת בעל רישיון כאמור

במקום פסקה  יבוא:  לעניין זה "שליטה" – כהגדרתה בחוק הבנקאות (רישוי) וכל מונח בהגדרה האמורה יפורש לפי החוק האמור"

איתי עצמון: כאן זה רק שינוי מונח

איתי עצמון:  נכון?     

עמיהוד שמלצר: למעשה זה מי שהיה מוגדר כסולק, אנחנו מחליפים סולק בבעל רישיון נותן שירותי תשלום יציבותי, הוא יעשה יותר כי סולק היה רק כרטיסי חיוב ובעל רישיון נותן שירותי תשלום יציבותי יכול לעשות את הסליקה של אמצעי תשלום אחרים, ניהול חשבונות תשלום אבל אלה גופים שיפוקחו על ידי בנק ישראל לפי חוק הבנקאות (רישוי)

אורי אור: גם היום סולק יכול לעסוק בחשבון תשלום

עמיהוד שמלצר: נכון

עמיהוד שמלצר:  אם אני לא טועה, בנק ישראל מאפשר לסולקים לעשות גם דברים נוספים אבל ההגדרה של סולק היא לפי הפעילות שלו כסליקה של כרטיסי חיוב

אורי אור: אבל הלכה למעשה

עמיהוד שמלצר: להבנתי לא אמור להיות שינוי לגבי פעילות של הסולקים שמפוקחים היום על ידי בנק ישראל

אחרי פסקה  יבוא: "(18)	חברת תשלומים, לעניין מתן שירותי כספומט והמרת כספים אגב שירות תשלום וכן לעניין מתן אשראי אגב פעולת תשלום, ובלבד שחברת התשלומים אינה עוסקת במתן אשראי שאינו מתן אשראי אגב פעולת תשלום

אחרי פסקה  יבוא:  לעניין זה -     "חברת תשלומים", "כספים", "מתן אשראי אגב פעולת תשלום" ו"שירות תשלום" – כהגדרתם בחוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלום

אחרי פסקה  יבוא:      "שירותי כספומט" – כהגדרתם בחוק שירותי שלום, התשע"ט-2019"

אחרי פסקה  יבוא:      חברת תשלומים תוכל לעסוק בשירותי מתן אשראי אגב תשלום, שירותי המרה שבעיקרון נדרש לצורך פעילות של נותן רישיון בנכס פיננסי וגם לגבי שירותי כספומט, וזאת מבלי צורך לקבל רישיון של נותן אשראי או של נותן שירות בנכס פיננסי

אחרי פסקה  יבוא:  פסקה (18) היא חלק מסעיף 13 שמנויים בו הגופים שפטורים מרישיון מתן אשראי ומרישיון נותן שירות בנכס פיננסי

איתי עצמון: אבל אם היא עוסקת במתן אשראי שאינו מתן אשראי אגב פעולת תשלום, היא לא תהיה פטורה

עמיהוד שמלצר: נכון

איתי עצמון: היא כן תידרש לקבל רישיון נוסף

עמיהוד שמלצר: כן, ואפילו חידדנו שהפיקוח על האשראי יהיה של רשות שוק ההון כמפקח העיקרי

עמיהוד שמלצר: בהמשך למחיקת רישיון הנפקה

עמיהוד שמלצר: כל הפרק שעוסק ברישיון הנפקה כחובת רישוי על הפעילות הזאת – בטל

עמיהוד שמלצר:  הוא ייכלל בתוך פעילות שירותי תשלום ויחויב ברישיון מרשות ניירות ערך

עמיהוד שמלצר: אנחנו נקרא גם את הדברים לעניין סולק בעל היקף פעילות רחב ומנפיק בעל היקף פעילות רחב

עמיהוד שמלצר:  זה נובע מזה שאגודות פיקדון ואשראי, הרישיון הזה הוא למעשה רישיון של מעין בנקאות זעירה

עמיהוד שמלצר:  הם עושים פעילות בנקאית

עמיהוד שמלצר:  פשוט יש עליהם כמה מגבלות לגבי אופן הפעילות והיקף הפעילות והם נמצאים תחת הרישיון של שירותים פיננסיים מוסדרים

עמיהוד שמלצר:      כשאנחנו מחשבים את כל הסכומים וגם ההוראות שחלות, אנחנו תמיד מסתכלים על השוק ובגלל זה מחילים את זה גם על אגודות פיקדון ואשראי בדומה לזה שאנחנו גם נחיל את זה על בנקים וחברות כרטיסי אשראי וכל הגורמים שרשאים לעסוק בפעילות של שירותי תשלום

עמיהוד שמלצר:       למעשה עכשיו אנחנו משכפלים את הסעיפים שדיברנו עליהם בחוק הסדרת העיסוק והם יחולו לגבי אגודות פיקדון ואשראי אם הם יעמדו בתנאים, אם הם יהיו סולק בעל היקף פעילות רחב ואם הם יהיו מנפיק בעל היקף פעילות רחב

38ב יבוא: 38ב1

38ב יבוא: 	סולק בעל הקיף פעילות רחב ומנפיק בעל היקף פעילות רחב     

38ב יבוא: יראו, בין השאר, התניית תנאים בלתי סבירים, בידי סולק בעל היקף פעילות רחב כאמור, להתקשרות עם מנפיק, כסירוב מטעמים בלתי סבירים

38ב יבוא: (1)	בעל רישיון לתן שירותי פיקדון ואשראי שהוא מנפיק בעל היקף פעילות רחב, המנפיק אמצעי תשלום מסוג מסוים, לא יסרב להתקשר עם סולק הסולק פעולות תשלום שהוראות התשלום לבצען ניתנו באמצעות אותו סוג של אמצעי תשלום, לשם ביצוע סליקה של פעולות תשלום כאמור, מטעמים בלתי סבירים

38ב יבוא:  לעניין זה יראו, בין השאר, התניית תנאים בלתי סבירים, בידי מנפיק בעל היקף פעילות רחב, להתקשרות עם סולק כסירוב מטעמים בלתי סבירים

38ב יבוא:      (2) שר האוצר, לפי הצעת המפקח או בהתייעצות עמו, ובהתייעצות עם רשות ניירות ערך ועם הממונה על התחרות, רשאי לפטור בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי שהוא מנפיק בעל היקף פעילות רחב מהוראות פסקה (1), אם סבר כי החלת הוראות הפסקה האמורה על אותו בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי עלולה לפגוע בתחרות בתחום הנפקת אמצעי התשלום כך שהתועלת מהחלת ההוראות לשם הבטחת התחרות בתחום סליקת פעולות תשלום תהיה נמוכה מהפגיעה כאמור, ובהתחשב בטובת המשלמים או המוטבים

38ב יבוא: "אמצעי תשלום", "הוראת תשלום", "המפקח" של אמצעי תשלום, "מוטב", "משלם", "סליקה" של פעולת תשלום ו"פעולת תשלום" - כהגדרתם בחוק שירותי תשלום, התשע"ט-2019

38ב יבוא: "מנפיק בעל היקף פעילות רחב" ו"סולק בעל היקף פעילות רחב" – כהגדרתם בחוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלם

38ב יבוא: אני אומר שהגופים שעליהם יחול גם מנפיק, גם אגודת פיקדון ואשראי שתהיה מנפיק בעל היקף פעילות רחב או שתהיה סולקת בעל היקף פעילות רחב, היא רק אם היא מנויה ברשימה שיפרסם המאסדר שלה, המפקח על שירותים פיננסיים מוסדרים ולאחר שהוא יבחן את היקף הפעילות שלה ביחס להיקף הפעילות של כלל הגורמים שיכולים לעסוק בשירותים

38ב יבוא:  כבר יש את הסמכות בחוק הסדרת העיסוק להרחיב את ההגדרה של סולק בעל היקף פעילות רחב או מנפיק בעל היקף פעילות רחב, לא רק לכרטיס חיוב כפי שקיים היום אלא גם לאמצעי תשלום אחרים

איתי עצמון: כל תיקוני הנוסח שעשינו בסעיפים המקבילים יצטרכו להיות מוטמעים גם כאן

איתי עצמון:  זה בעצם אותו מודל

איתי עצמון:  כמו שאמרת, זה שעתוק של הסעיפים שכבר דנו בהם

איתי עצמון:  אנחנו נבחן עת נביא את הנוסח לישיבת ההצבעות

עמיהוד שמלצר: כן

עמיהוד שמלצר:  אנחנו נפגוש אותו גם בחוק הבנקאות (רישוי)

עמיהוד שמלצר: סימן שמחיל הגבלות מיוחדות על בעל רישיון הנפקה

עמיהוד שמלצר: גם אלה סעיפים שרלוונטיים לבעל רישיון הנפקה

עמיהוד שמלצר: אותו הדבר

עמיהוד שמלצר: בסעיף קטן (א), פסקה (1ב) – תימחק

עמיהוד שמלצר: בסעיף 94(א), פסקה (1ב) – תימחק

עמיהוד שמלצר:      כל אלה זאת מחיקת עיצומים שרלוונטיים לבעל רישיון הנפקה ובעקבות מחיקתו אנחנו מוחקים את אלה

עמיהוד שמלצר: בסעיף קטן (א), בהגדרה "עוסק ותיק," בפסקה (1), המילים "או בהנפקה של כרטיסי אשראי" - יימחקו

עמיהוד שמלצר:      שוב, התחום זה כבר איננו רלוונטי

עמיהוד שמלצר: גם זה בעקבות מחיקת רישיון ההנפקה

אוהד טל: הערות? אין הערות

אוהד טל:      מנהל הוועדה היקר שלנו דאג לנו לסנדביצ'ים בחוץ

אוהד טל:  הציבור הקדוש מוזמן

אוהד טל:  בשעה 18:25 אנחנו נתכנס להמשך הישיבה

אוהד טל: בהתרגשות אדירה אנחנו ממשיכים לקרוא את סעיף 65

עמיהוד שמלצר: 65

עמיהוד שמלצר: 	תיקון חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל)     בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל), התשס"ה-2005, בסעיף 4(א)(2), אחרי "כהגדרתו בסעיף 1 לחוק הייעוץ והשיווק הפנסיוני" יבוא "(בפסקה זו – מוצר פנסיוני)" ואחרי "או חוק הייעוץ והשיווק הפנסיוני" יבוא "וכן רשאית היא לעסוק בשירות ייזום בסיסי כהגדרתו בחוק הסדרת העיסוק בשירותי תשתום וייזום תשלום, התשפ"ג-2023, הנוגע למוצר פנסיוני"

עמיהוד שמלצר:      לחברה מנהלת עקרונית יש ייחוד עיסוק ואנחנו כאן מאפשרים לה גם לעסוק בייזום בסיסי הנוגע למוצר פנסיוני

איילת שמעון: כלומר, רשות שוק ההון

איילת שמעון:  היא תוכל לקבל אישור מהמאסדר שלה, הממונה על רשות שוק ההון לפעול בייזום תשלום בסיסי שקשור למוצר פנסיוני

איתי עצמון: מבחינת התהליך כפי שיהיה, היא בעצם קודם תקבל אישור מהממונה לעסוק בעיסוק נוסף

איילת שמעון: התהליך הוא בדיוק כמו התהליך שקבוע בחוק הסדרת העיסוק

איילת שמעון:  היא תקבל אישור לפי הכללים הקבועים שם

איילת שמעון:  האישור האחר שמופיע, אולי באמת אני אסביר את הסעיף

איתי עצמון: כן

איתי עצמון:  לכן אני שואל

איילת שמעון: הסעיף קובע שהעיסוק היחיד של חברה כזאת הוא העיסוק המנוי בחוק אבל כן החוק מאפשר לממונה להתיר עיסוקים נוספים אבל רק בדברים שקבועים בתוך חוק הפיקוח על קופות גמל

איילת שמעון:  בגלל שייזום התשלום לא מוסדר בחוק הפיקוח על קופות גמל, היינו צריכים להוסיף אותו בצורה מפורשת וזה מה שעשינו בתיקון

איילת שמעון:  כל ההוראות שכתובות בחוק הסדרת העיסוק יחולו גם על האישור הזה שיינתן מכוח הסעיף הזה

איתי עצמון: ולמה מכוונת התיבה "הנוגע למוצר פנסיוני"? זה ייזום בסיסי רק אגב מוצר פנסיוני?     

איילת שמעון: נכון

איילת שמעון:  בגלל שהפעילות של חברה מנהלת היא מאוד מסוימת, אנחנו רצינו להגיד שהיא תוכל לקבל אישור כזה רק לפעילויות שקשורות לעיסוק המרכזי שהוא מוצר פנסיוני

איתי עצמון: כמו למשל? מה יכול להיות?     

איילת שמעון: העברת תשלומים ממעסיקים

משה שמיר: זה משהו שקשור נניח לכספים של העמית?     

איילת שמעון: כלומר?     

משה שמיר: להעביר כסף מהקופה לחשבון של העמית או דברים כאלה

איילת שמעון: להעביר כסף מהעמית לקופה

משה שמיר: רק מהעמית לקופה

איילת שמעון: אנחנו עדיין לא קיבלנו בקשות לאישור אבל המשמעות היא, איך שאנחנו רואים את המוצר הזה, בין המעסיק לקופה

משה שמיר: אני רוצה לראות תרחיש מסוים

משה שמיר:  נניח יש לי קרן השתלמות נזילה, אני אוכל למשוך משם כל הזמן כסף דרך השירות הזה?     

איילת שמעון: מה זאת אומרת דרך השירות הזה?     

משה שמיר: או לחייב את הקופה

איילת שמעון: תוכל לבקש מהקופה להעביר לך את הכסף ישירות לחשבון הבנק על ידי ייזום?     

משה שמיר: לא

משה שמיר:  נניח לשלם לצד שלישי

משה שמיר:  זה יהיה אפשרי? יש לי קופה נזילה

איילת שמעון: אני אגיד את זה אחרת

איילת שמעון:  מי שיבקש את האישור זאת החברה המנהלת

איילת שמעון:  היא תבוא אלינו ותבקש אישור לפעילות מסוימת, ככל שזה עומד בכללים, וככל שאנחנו נחשוב שזה נכון, אנחנו נאפשר את זה

איילת שמעון:  הייזום כשלעצמו, הפעולה הטכנולוגית, פעולה טכנולוגית-פיננסית, היא תוכל לעשות את זה

איילת שמעון:  אבל אתה שואל לגבי שירותים ספציפיים, ואז אנחנו נראה מה יציגו בפנינו

איתי עצמון: אני מציע שנדלג על התיקון העקיף לחוק הבנקאות (רישוי)

קריאה: בגלל כל השינויים?     

איתי עצמון: יש שינויים

איתי עצמון:  יש הערות שהעברנו מהייעוץ המשפטי, מאתנו, לנציגי הממשלה וטרם לובנו

איתי עצמון:  אנחנו מבקשים בינתיים לדלג על הסעיף

עמיהוד שמלצר: אנחנו מדלגים לסעיף 67 בעמוד 83

עמיהוד שמלצר:      67

עמיהוד שמלצר: 	תיקון חוק הבנקאות (שירות ללקוח)     	בחוק הבנקאות (שירות ללקוח), התשמ"א-1981 –     

תשלום" יבוא: ""בעל רישיון נותן שירותי תשלום יציבותי" – מי שבידו רישיון נותן שירות תשלום יציבותי כהגדרתו בסעיף 36ט לחוק הבנקאות (רישוי), התשמ"א-1981"

תשלום" יבוא: זה בעקבות מחיקת רישיון סולק והחלפתו בבעל רישיון נותן שירותי תשלום יציבותי

תשלום" יבוא: בסעיף 7ב –     

"מאגד" יבוא: ""חוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלום" – חוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלום וייזום תשלום, התשפ"ג-2023

"מאגד" יבוא: "סולק כרטיסי חיוב גדול" – כהגדרתו בחוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלום"

"מאגד" יבוא: בסעיף קטן (ג) -     

"מאגד" יבוא: בפסקה (2), אחרי "הנגיד" יבוא "ועם רשות ניירות ערך"

"מאגד" יבוא: בסעיף קטן (ה) -     

"מאגד" יבוא: בפסקה (1), במקום "לסולק" יבוא "לבעל רישיון נותן שירתי תשלום יציבותי שהוא סולק כרטיסי חיוב גדול"

"מאגד" יבוא: סעיף 7ב עוסק בחובה של סולק להתקשר עם מאגד

"מאגד" יבוא:  דיברנו על זה בתחילת היום בנוגע לחובה שתחול גם על סולק שיהיה תחת חוק הסדרת העיסוק

"מאגד" יבוא:  כאן דבר ראשון אנחנו מתאימים את ההגדרות של במקום סולק לבעל רישיון נותן שירותי תשלום יציבותי

"מאגד" יבוא:  שנית, שינינו את הגדרת מאגד לחברת תשלומים או בעל רישיון נותן שירותי תשלום יציבותי בדיוק כפי שעשינו בחוק הסדרת העיסוק והטלנו את החובה הזאת על סולק כרטיסי חיוב גדול, כלומר, רק על סולקים שהם מעל 10 אחוזים, כמדומני

"מאגד" יבוא:  שינינו את החובה לגבי סולק בעל היקף פעילות גדול

איתי עצמון: בהמשך לדיון שקיימנו בסעיף המקביל, שאלתי לעניין הסמכות של שר האוצר לקבוע את התמורה והבהרתם שלא מדובר על חקיקת משנה

עמיהוד שמלצר: נכון

איתי עצמון: צריך לעשות גם כאן את אותו תיקון, בסעיף קטן (ה)

איתי עצמון:  שר האוצר רשאי לקבוע את התמורה שישלם מאגד לסולק, עכשיו זה יהיה לבעל רישיון נותן שירותי תשלום יציבותי בתנאי התקשרות

איתי עצמון:  צריך להחליף את זה ל-"להורות"

עמיהוד שמלצר: בסדר

מיכאל בן דהן: זה סעיף מראה למה שקבענו בהסדרת העיסוק בשירותי תשלום

שירלי אבנר: לגבי סעיף קטן (ג)

שירלי אבנר:  אנחנו מעוניינים שתהיה לנו גמישות גדולה יותר באפשרות, בין השאר, לפקח על עמלות

שירלי אבנר:  ההגדרה שירות, המונח שירות משמש אותנו בין השאר גם לאפשרות שלנו לפקח על עמלות ושירותים יזומים על ידי בנקים ועל ידי סולקים

שירלי אבנר:  היום נותן שירות תשלום בעל חשיבות יציבותית זה מי שנמצא בשליטתו

שירלי אבנר:  כיום ההגדרה מאוד מוגבלת, רק לתחום הפעולה כמוגדר בפרק ג' לחוק הבנקאות (רישוי)

שירלי אבנר:  זה יצר לנו בעיות פרשניות בנוגע לסמכות שלנו להתערב בעמלות שאינן קשורות לשירותים הספציפיים האלה, במיוחד כשאנחנו מדברים על סולקים

אורי אור: אני אשמח להתייחס לגבי הסמכות של שר האוצר

אורי אור:  אני יודעת שזה נדון לפני כן, אבל הסמכות של שר האוצר להתערב בתמורה ובתנאי ההתקשרות, אני חושבת שנכון טיפה אולי לעדן את זה ושזה יהיה בהסכמת או בהתייעצות עם המאסדר הרלוונטי או עם רשות התחרות

אורי אור:  בוודאי שזה לא בוועדות הכנסת כי אלה פרטים - - -     

איתי עצמון: זאת הוראה פרטנית

אורי אור: כן, אבל נכון להוסיף שזה יהיה בהסכמת עוד גורם מאזן

מיכאל בן דהן: כאן, כמו שם, לקחנו הסדר קיים והעתקנו אותו אחד לאחד

מיכאל בן דהן:  במקרה הזה אני חושב שזה עלה בוועדה

מיכאל בן דהן:  אני צריך לבדוק אבל זה עלה בוועדה והסמכות שרצו לתת היא לשר האוצר שמתעסק בעיקר בנושאים התחרותיים בעולמות הפיננסיים

מיכאל בן דהן:  לכן אנחנו לא חושבים שיש צורך לשנות את ההסדר הקיים

אורי אור: זאת סמכות סופר מתערבת ולכן נכון שיהיה עוד גורם רגולטורי כזה או אחר

עמיהוד שמלצר: אנחנו משאירים את ההסדר הקיים שנקבע

אורי אור: כן, אבל דברים השתנו

אורי אור:  זה ההסדר הקיים אבל אז לא היה את המודל מאגדים

אורי אור:  הדברים השתנו

אורי אור:  זה שהנוסח קיים, זה נכון

אורי אור:  הדבר הזה קיים, נכון, אבל פה הוספנו את כל עולם ההסדר מאגדים לעניין המותגים הסגורים

אורי אור:  כאן הסמכות של שר האוצר לבדו להתערב בתנאי ההתקשרות ובתמורה - - -     

אוהד טל: ממה את חוששת?     

אורי אור: ששר האוצר לבדו יקבל החלטה

אורי אור:  האמת היא שמשר האוצר הנוכחי אני לא חוששת אבל יש שרי אוצר עתידיים

קריאה: מה זה המאגדים?     

אורי אור:  אדם אחד לבדו יכול לקבל החלטה ללא סמכות נוספת

אורי אור:  אלה תנאי התקשרות של חוזים עסקיים סופר רגישים

עמיהוד שמלצר: שר האוצר הוא לא אדם אחד שמקבל החלטות כלאחר יד

עמיהוד שמלצר:  כל חובת המשפט המינהלי תחול בוודאי על מקרה כזה, חובת הנמקה, חובת שימוע

עמיהוד שמלצר:  כל מה שיצטרך, יחול לגבי הוראה כזאת כאשר שר האוצר יחליט להחיל אותה

עמיהוד שמלצר:  לא הבנו מה השינוי לגבי המותגים הסגורים

עמיהוד שמלצר:  המותגים הסגורים לא נכנסים כאן באופן מיוחד

עמיהוד שמלצר:  את מתכוונת למכתב

אורי אור: נכון, אבל כאן זה מעוגן בחקיקה ולא במכתב

אורי אור:  יש הבדל

אורי אור:  אם זה נעשה בכל כך מעמיק, למה שלא יהיה בהתייעצות עם רשות התחרות? זה לא אמור לפגוע בכם, לפגוע בסמכות שר האוצר

מיכאל בן דהן: אנחנו בכל מקרה - גם במקרה הספציפי עת בחנו את הנושא הזה – בוודאי התייעצנו עם רשות התחרות

מיכאל בן דהן:  לנו אין בעיה להוסיף כאן התייעצות עם רשות התחרות

איתי עצמון: נצטרך לעדכן, לעשות תיקון בהתאם גם בסעיף המקביל

מיכאל בן דהן: כן

אורי אור: תודה

איתי עצמון: עוד הערת נוסח לגבי הגדרת בעל רישיון נותן שירותי תשלום יציבותי

איתי עצמון:  נצטרך להוסיף בתאגיד בנקאי

איתי עצמון:  נצטרך להוסיף הבהרה שמדובר על שליטה כהגדרתה בחוק הבנקאות (רישוי) לעניין ההגדרה הזאת

שירלי אבנר: אני חושבת הבנקאות (שירות ללקוח), יש לנו סעיף כללי

שירלי אבנר:  צריך לבדוק אם אין לנו איזשהו סעיף שאומר כל מונח בחוק הזה יפורש לפי חוק זה וזה

שירלי אבנר:  צריך לבדוק האם אין איזשהו סעיף

שירלי אבנר:  אני מצטערת, אני לא זוכרת את זה עכשיו אבל יש לנו באחד מדיני הבנקאות שלנו סעיף שמפנה לחוק אחר ואומר שכל מונח בחוק זה יפורש לפי חוק זה וזה

שירלי אבנר:  אנחנו צריכים לבדוק אם נדרשת הגדרה

שירלי אבנר:  נחזור עם תשובה

איתי עצמון: בסדר

איתי עצמון:  תבדקו

עמיהוד שמלצר: תיקון פקודת הבנקאות

שירלי אבנר: 68

שירלי אבנר: 	תיקון פקודת הבנקאות     בפקודת הבנקאות, 1941, בסעיף 15ג(ב), במקום "14ח(1)" יבוא "14ח(א)(1)" ובמקום "סולק כהגדרתו בסעיף 36ט לחוק הבנקאות (רישוי)" יבוא "בעל רישיון נותן שירותי תשלום יציבותי כהגדרתו בסעיף 36ט לחוק הבנקאות (רישוי) ותאגיד שבשליטת בעל רישיון כאמור", ובסופו יבוא "ואולם לעניין תאגיד שבשליטתו של בעל רישיון נותן שירותי תשלום יציבותי כאמור, לא יחול סעיף 11א"

שירלי אבנר:      התיקון הראשון של 14ח(1) נועד לתקן טעות סופר שנפלה ברשומות

שירלי אבנר:  אנחנו מבינים שיש מאגרי מידע שכבר תיקנו את הטעות הזאת אבל למען הסדר הטוב אנחנו חושבים שאם אנחנו כבר נוגעים בסעיף, כדאי לתקן אותו גם כאן

שירלי אבנר:      ההחלפה של סולק בבעל רישיון נותן שירותי תשלום יציבותי בתאגיד שבשליטת בעל רישיון כאמור, אני חושבת שאנחנו לא צריכים להסדיר

שירלי אבנר:  אנחנו מחליפים את פרק ד'2 לחוק הבנקאות (רישוי), במקום סולקים אנחנו נפקח על נותני שירותי תשלום יציבותים בתאגיד שבשליטתם

שירלי אבנר:  אנחנו נגיע לתיקון הזה

שירלי אבנר:       לגבי התיקון האחרון לעניין תאגיד שבשליטתו של בעל רישיון נותן שירותי תשלום יציבותי, אנחנו לא חושבים שנכון להחיל את סעיף 11א

שירלי אבנר:  לפי דעתנו זה עודף רגולציה

איתי עצמון: על סעיף 69, תיקון חוק מערכות תשלומים – נדלג

עמיהוד שמלצר: כן

עמיהוד שמלצר:  נעבור לסעיף 70, תיקון חוק בנק ישראל

שירלי אבנר: 70

שירלי אבנר: 	תיקון חוק בנק ישראל     	בחוק בנק ישראל, התש"ע-2010, בסעיף 1 –     

פסקה יבוא: "(8ב) חברת תשלומים כהגדרתה בחוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלום

פסקה יבוא:      (8ג)	 בעל רישיון נותן שירותי תשלום יציבותי כהגדרתו בסעיף 36ט לחוק הבנקאות (רישוי)"

הממשלתיות" יבוא: ""חוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלום" – חוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלום וייזום תשלום, התשפ"ג-2023"

הממשלתיות" יבוא: בסעיף 36(5) לחוק בנק ישראל הגופים שניתן לתת להם אשראי, כמובן בהתקיים התנאים שנקבעו שם, ובסעיף 50 לחוק בנק ישראל

הממשלתיות" יבוא:  אלה הסעיפים שמזכירים את המונח הזה

הממשלתיות" יבוא:  אני יכולה להפנות את תשומת ליבכם לכך שתיקונים דומים נעשו גם כאשר חוקק חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים מוסדרים והכניס גופים פיננסיים חדשים לעולם הזה

עמיהוד שמלצר: 71

עמיהוד שמלצר: 	תיקון חוק לקידום התחרות ולצמצום הריכוזיות     	בחוק לקידום התחרות ולצמצום הריכוזיות, התשע"ד-2013 –      

עמיהוד שמלצר: זה בעקבות שינוי ההגדרות והמונחים

עמיהוד שמלצר: בפסקה (5), במקום "סולק" יבוא "בעל רישיון נותן שירותי תשלום יציבותי"

עמיהוד שמלצר:      בסעיף 28 מדובר על הפרק שמחייב הפרדה בין גוף פיננסי משמעותי לתאגיד ריאלי משמעותי

עמיהוד שמלצר:  גוף פיננסי משמעותי מוגדר שם כאחד מהגופים שמנויים באותה הגדרה

עמיהוד שמלצר:  אנחנו מחליפים סולק בהגדרה בעל רישיון נותן שירותי תשלום יציבותי

אחרי פסקה  יבוא: "(6א)	חברת תשלומים כהגדרתה בחוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלום וייזום תשלום, התשפ"ג-2023"

אחרי פסקה  יבוא:      מכניסים גם חברת תשלומים שיכולה לתת אשראי אגב תשלום

אחרי פסקה  יבוא:  גם היא נכללת בתוך גוף פיננסי כחלק מהתכלית שיכול להיות שהיא תהיה גוף פיננסי משמעותי ותידרש הפרדה בינה לבין תאגיד ריאלי משמעותי

אחרי פסקה  יבוא: אנחנו מבצעים תיקון אגב החוק הזה

אחרי פסקה  יבוא:  ההגדרה של גוף פיננסי משמעותי קבועה בחוק והיא ששווי כלל הנכסים של הגוף הפיננסי עולה על 40 מיליארד שקלים וכאשר מדובר על סולק - אם הוא סולק בעל היקף פעילות רחב

אחרי פסקה  יבוא:  בשנה שעברה הוקמה ועדה בראשות מנכ"ל משרד האוצר דאז רם בלינקוב

אחרי פסקה  יבוא:  הוועדה בחנה את ההשלכות של הפרק ואת אופן היישום שלו

אחרי פסקה  יבוא:  אחת ההערות שעלתה בעקבות הערות הציבור הייתה שלא נכון להגדיר סולק בעל היקף פעילות רחב שלא בהתאם להיקף הנכסים או שווי נכסיו אלא על פי השאלה האם הוא סולק בעל היקף פעילות רחב או לא או על פי שיעור הסליקה שלו באותו השוק

אחרי פסקה  יבוא:  הוועדה קיבלה את ההמלצה הזאת והחליטה להשאיר לגבי סולקים רק את הפרמטר של שווי כלל הנכסים בדומה ליתר גופים פיננסיים

אחרי פסקה  יבוא:  לכן אנחנו מוחקים כאן את פסקה (2)

משה שמיר: שאלה, לצורך הבנה

משה שמיר:  הורדת את היקף הפעילות שהוא סולק והשארת רק את היקף הנכסים?     

מיכאל בן דהן: כן

מיכאל בן דהן:  הסולק שהפך בחוק הזה לבעל רישיון למתן שירותי תשלום יציבותי, יהפוך להיות משמעותי לפי ההגדרות של היקף נכסים ולא לפי ההגדרה הייחודית לו של סולק בעל היקף פעילות רחב

משה שמיר: זה מוציא מישהו מההגדרה הנוכחית?     

מיכאל בן דהן: כן

משה שמיר: את מי זה מוציא?      

קריאה: זה לא מוציא

מיכאל בן דהן: לפי ההיכרות, לפחות שלי, אני מסתייג כאן, יכול להיות שנבדוק אחר כך, חברות כרטיסי אשראי, לדוגמה ישראכרט, היקף הנכסים שלה לא עולה על 40 מיליארד וזה כן יהיה בעל היקף פעילות רחב ולכן זה יוציא אותה

מיכאל בן דהן:      מה שהיה חשוב לעניין הפרדה בין ריאלי לפיננסי הוא לא היקף הסליקה אלא היקף הנכסים

מיכאל בן דהן:  כשאתה בא לתכלית של ההפרדה בין ריאלי לפיננסי, היקף המידע שיש לסולק, אחת הסיבות שבזמנו הכניסו זה בגלל היקף המידע שהיה לסולק

מיכאל בן דהן:  כשבחנו וכשחשבו שוב על התכלית שיש בהפרדה, היקף המידע היה פחות רלוונטי, בטח היום כשיש גופים שיכולים להיות נותני שירותי מידע פיננסי ויכול להיות להם מידע גדול בהרבה, רחב בהרבה, מאשר סולקים בעלי היקף פעילות רחב

מיכאל בן דהן:  לכן ההגדרה שהיא יותר נכונה, כדי לתפוס את הרציונל של ההפרדה בין מקצי ההון לבין מקבלי ההון, הייתה לפי שווי הנכסים של הגוף גם לעניין סולקים

משה שמיר: שווי הנכסים זה הון עצמי

מיכאל בן דהן: לא, שווי הנכסים זה לא הון עצמי

מיכאל בן דהן:  נכסים זה נכסים

מיכאל בן דהן:  במאזן יש נכסים, יש התחייבויות הון עצמי

משה שמיר: זה מוציא רק את ישראכרט

משה שמיר:  נכון?     

מיכאל בן דהן: למיטב הבנתי, כן

מיכאל בן דהן:  שוב, אני לא מתחייב לכך

משה שמיר: את שלושתם זה מוציא?     

מיכאל בן דהן: לא

מיכאל בן דהן:  זה לא מוציא את שלושתם

מיכאל בן דהן:  חברת כרטיסי אשראי אחת היא תאגיד עזר וזה לא כולל אותה בהגדרה הזאת

מיכאל בן דהן:  חברה אחרת למיטב הבנתי, נרכשה על ידי חברה גדולה שיש לה הרבה מאוד נכסים

מיכאל בן דהן:  שוב, לא בדקתי את הדברים ואני שולף מהמותן אבל לדעתי הן עדיין יהיו תחת הגוף הפיננסי המשמעותי

איתי עצמון: אנחנו מבקשים לדלג על סעיף 72, התיקון העקיף לחוק שירותי תשלום

איתי עצמון:  נעבור לסעיף 73, תיקון חוק הגנת השכר

רוני בקמן: 73

רוני בקמן: 	תיקון חוק הגנת השכר     	בחוק הגנת השכר, התשי"ח-1958 –     

רוני בקמן: בסעיף 8(ו), במקום "באמצעות מוסד בנקאי או חברת הדואר" יבוא "באמצעות תאגיד בנקאי, חברת הדואר, חברת תשלומים, בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי או בעל רישיון נותן שירותי תשלום יציבותי"

רוני בקמן: תאגיד בנקאי

רוני בקמן: חברת תשלומים

רוני בקמן: בעל רישיון נותן שירותי תשלום יציבותי"

מיכאל בן דהן: הרציונל של התיקון הזה

מיכאל בן דהן:  חוק הגנת השכר קובע להיכן אפשר להעביר שכר וזה כדי להגן על העובדים שלא יעבירו את השכר למקומות אחרים ובסוף תהיה איזושהי הלנת שכר

מיכאל בן דהן:  החוק הוא חוק מאוד ארכאי במונחים שלו

מיכאל בן דהן:  היום אפשר להעביר רק – מבחינת הגופים הפיננסיים – לתאגיד בנקאי, כלומר, לחשבון בנק

מיכאל בן דהן:  עכשיו אנחנו נמצאים בעולם שבו אפשר לנהל חשבון עובר ושב לא רק באמצעות תאגיד בנקאי אלא גם באמצעות גופים אחרים עליהם דיברנו כמו לדוגמה אגודות פיקדון ואשראי, חברות תשלומים שאנחנו מסדירים כאן, ונותן שירותי תשלום יציבותי

מיכאל בן דהן:      התיקון הזה מבחינתנו הוא תיקון מהותי ליכולת של הגופים האלה להתחרות בבנקים

מיכאל בן דהן:  בסופו של דבר רוב הלקוחות מקבלים את מרב הכסף באמצעות משכורת והחשבון אליו הם מעבירים את המשכורת בסופו של דבר הוא החשבון שבו הם מתנהלים ביום יום

מיכאל בן דהן:  אפילו במערכת הבנקאית, מי שנחשב המקום אליו אתה מקבל את המשכורת, הוא נחשב חשבון הבנק העיקרי והבנקים באמת פועלים כדי להניע את הלקוחות כדי לקבל אצלם את המשכורת

מיכאל בן דהן:  אנחנו בשם התחרות, בשם זה שאנחנו רוצים להשוות בין התנאים של החברות האלה לבנקים ולהוות תחליף אמיתי לחשבון העובר ושב, אנחנו מציעים גם לתקן את החוק כך שיהיה אפשר להעביר משכורת גם לחברות התשלומים האלה

מיכאל בן דהן:       אני אומר גם שהיינו בשיח עם משרד העבודה והתיקון הזה מקובל עליהם

איתי עצמון: אני מבקש לשאול לעניין הזה לגבי חברות התשלומים שראינו בסעיף 24 שנדון מוקדם יותר

איתי עצמון:  ההוראות לעניין שמירת כספי הלקוחות

איתי עצמון:  השאלה היא האם המנגנונים שמוצעים כאן מתאימים מבחינת שמירת כספי משכורת

איתי עצמון:  בכל זאת יש קצת הבדל בין כספים שעוברים בחברות תשלומים שאני מניח שהכסף לא אמור לחנות אצלן לתקופה ארוכה לבין ממש קבלה של שכר של עובדים כאשר אני מזכיר שחלק מחברות התשלומים יכולות להיות נותני שירותים זרים ולקבל רישיונות אמנם מרשות ניירות ערך אבל רישיונות עם כל מיני פטורים והקלות

איתי עצמון:  הגוף שמנהל הוא גוף שמתנהל בחוץ לארץ

איתי עצמון:  השאלה היא האם נתתם את דעתכם לשאלה הזאת של הגנה על הכספים האלה

מיכאל בן דהן: חד משמעית הגופים האלה והחוק, האופן שבו הצבנו אותו והגשנו אותו, נועד כדי להבטיח ברמת ביטחון הכי גבוהה שאנחנו יכולים, שהכספים האלה באמת נשמרים עבור לקוחות ואם החברה נופלת או קורה לה משהו, יש למי לפנות ויש מהיכן להביא את הכספים האלה

מיכאל בן דהן:  אתה לא קשור באופן ישיר להתנהלות של חברת תשלומים

מיכאל בן דהן:  זה גם שיח אחר שהיה האם לפטור גופים ודברים כאלה

מיכאל בן דהן:  המטרה של החוק הזה היא להבטיח את כספי הלקוחות ולהגיד לציבור שאתם יכולים להשאיר את הכספים אצל החברות האלה בלי חשש, יש גוף – רשות ניירות ערך – שמפקח עליהן והן אמונות על הדבר הזה וזאת האחריות שלהן לדאוג שהכספים אכן נשמרים

מיכאל בן דהן:      אני אגיד שאפילו מבחינה רעיונית פיננסית, הכספים – לא שאני מערער על איזושהי יציבות של הבנקים – בבנקים הם ברמת ביטחון נמוכה יותר מבחינה פיננסית כי הכספים בסופו של דבר אצל הבנקים והם ממנפים אותם

מיכאל בן דהן:  אמנם יש הרבה מאוד הוראות שנועדו להתמודד עם הדבר הזה, ואני לא מערער על היציבות של המערכת הבנקאית, שלא ישתמע כך, אבל בסופו של דבר החברות האלה הן שומרות את הכספים, יש להן הוראות מאוד ספציפיות שכבר עברנו עליהן לגבי מה הן יכולות לעשות עם הכספים ומה הן לא יכולות לעשות עם הכספים

מיכאל בן דהן:  היו גם הרבה הערות לגבי הדברים האלה

מיכאל בן דהן:  האיזון שאנחנו מוצאים בין מצד אחד לאפשר להן לקבל את השכר ומצד שני אנחנו קובעים הרבה הוראות כדי להגביל אותן כך שהכספים האלה יגיעו בסופו של דבר ללקוחות

מיכאל בן דהן:  המשכורת, אמנם אולי מנטלית זה איזשהו אירוע מרכזי

מיכאל בן דהן:  אני אגיד שאין הבדל מבחינת 100,000 שקלים שהעברתי לחברה כזאת והיא שומרת עבורי בחשבון עובר ושב ואני חשוף אליה ב-100,000 שקלים, לבין משכורת שאני מעביר ואני יכול להיות שם עם 10,000 שקלים בכל רגע נתון

אביגיל כספי: השאלה מה קורה אם חברת תשלומים כזאת קורסת

אביגיל כספי:  במקרה שאתה מעביר 100,000 שקלים לחברת תשלומים, זאת החלטה שלך שהכסף שלך יהיה אצל חברת התשלומים

אביגיל כספי:  כאשר זאת משכורת שאתה מקבל, על מי האחריות במקרה שיש קריסה של החברה? האם זה המעסיק שצריך לבדוק שהמשכורות עוברות לעובדים או שזה העובד שזה בעצם הכסף העיקרי שלו באותו חודש והוא אחר כך צריך לרדוף אחרי החברה שקרסה?     

מיכאל בן דהן: גם במשכורת, בסופו של דבר זאת תהיה החלטה שלי לקבל משכורת לחשבון הזה

מיכאל בן דהן:  כמו שאני אומר למעסיק לאיזה חשבון בנק להעביר את המשכורת, אני יכול לומר לו להעביר לחברת התשלומים הזאת

מיכאל בן דהן:  מבחינת הבחירה של הלקוח, יש כאן בחירה שלו

מיכאל בן דהן:  מבחינת מי מבטיח, יש כאן את רשות ניירות ערך שעליה הוטלה המשימה לתת רישיונות לגופים האלה

מיכאל בן דהן:  עברנו עכשיו על הרבה מאוד דרכים בהן היא מבטיחה ודואגת לדברים האלה

מיכאל בן דהן:  אני מבין שמשכורת זה עניין רגיש ולא סתם יש חוק ייעודי לשכר, אבל עם זאת אני אומר שמבחינת העולם הפיננסי, בוא נגיד כך, לכסף אין צבע

מיכאל בן דהן:  זה לא משנה למה העבירו לי אותו או למה שמתי אותו בחשבון, לי יש סיכון מסוים כשאני שם כסף בגוף פיננסי אחר ויש כאן את רשות ניירות ערך שנותנת להם רישיונות, מפקחת עליהם ויש לה סמכויות כדי לוודא שהדברים האלה באמת נשמרים עבור הלקוחות

אביגיל כספי: החשש הוא שביחסי עובד-מעביד, כשאני בוחרת חברת תשלומים, אני יכולה לבחור מה שאני רוצה וכשאני עובדת, יכול להיות שהמעסיק אומר לי – אמנם לא כופה עלי - להעביר לחברה

מיכאל בן דהן: אני אומר שמאחורי הטיעון הזה יש איזו הנחה מובלעת שהגופים האלה מסוכנים יותר מכסף שאני מעביר לחשבון עובר ושב במערכת הבנקאית

מיכאל בן דהן:  חשוב לי לחדד את הדבר הזה

מיכאל בן דהן:  אנחנו עושים כאן מנגנונים שמבטיחים את כספי הלקוחות

מיכאל בן דהן:  מבחינת המנגנונים, מבחינת הסיכונים, הם פחותים מאשר הסיכונים במערכת הבנקאית ובהתאם גם הרגולציה

מיכאל בן דהן:  לכן קל יותר לקבל רישיון כזה כי הסיכונים מבחינת הפעילות הם נמוכים יותר מאשר הסיכון שגלום בפעילות בנקאית

אוהד טל: למה אתה יוצא מנקודת הנחה שיש סיכוי שהמעסיק יסליל את העובד לאפליקציה מסוימת או לחברת תשלומים מסוימת? היום שואלים אותך היכן מתנהל חשבון הבנק שלך ולשם מעבירים לך את הכסף

אוהד טל:  למעסיק אין עניין בדבר הזה

אוהד טל:  למה שזה ישתנה? זה לחלוטין בחירה של העובד

אוהד טל:       אני אשמח לשמוע את התייחסות בנק ישראל

אילנית מדמוני: אני רוצה לומר - כי נאמר כאן לפרוטוקול שהפיקדונות בבנקים הם מסוכנים – שלא חלילה ישתמע שזה המצב

מיכאל בן דהן: ההפך ממה שנאמר לפרוטוקול

אוהד טל: את מוזמנת להבהיר אבל זה לא מה שהוא אמר

קריאה: הוא אמר שהכספים של חברת תשלומים יהיו מאובטחים יותר מהכספים במערכת

מיכאל בן דהן: אמרתי פיננסית

מיכאל בן דהן:  אני ממש הדגשתי פיננסית

מיכאל בן דהן:  זאת פעילות פחות מסוכנת מאשר פעילות בנקאית

מיכאל בן דהן:  אני לא חושב שעל זה יש מישהו שמערער

אוהד טל: שלא ישתמע חס וחלילה שיציבות הבנקים מוטלת בספק

רוני בקמן: אם אפשר להוסיף כמה דברים חשובים

רוני בקמן:  דבר ראשון, בנוגע לעניין של הפטורים לגופים זרים

רוני בקמן:  אין פטור מסעיף 24, סעיף שמירת הכספים

רוני בקמן:  אין פטור לגופים זרים מהסעיף הזה

רוני בקמן:  מבחינתנו זה סעיף ליבה

רוני בקמן:  הרגולציה המלאה תחול עליו בהקשר הזה

רוני בקמן:  אנחנו לא נרצה לתת הגנות פחותות בהקשר הזה

רוני בקמן:      אני רוצה לומר שסעיף 24 מתייחס באופן ספציפי למצב של חדלות פירעון ומבטיח את הכספים במקרה של חדלות פירעון

רוני בקמן:  יש כאן ממש אמירה שמשפיעה על הפרשנות של חוק חדלות פירעון שאומרת שהכספים האלה הם לא נכס של החברה שנמצאת בחדלות פירעון

רוני בקמן:  במובן הזה יש כאן הגנה משמעותית מאוד על הכספים

רוני בקמן:      החוק הזה – זה נכון מה שמיכאל אמר, באמת יש כאן בשורה לכל אחד מהאזרחים – אני חושבת שבתחום הזה יש כאן בשורה מיוחדת לאנשים שיש לה קושי לפתוח חשבון בנק, אם אלה עובדים זרים, אוכלוסיות מודרות אחרות

רוני בקמן:  יש כאן פתרון

אוהד טל: חולים שמאוד מתקשים בעניין הזה

רוני בקמן: נכון

רוני בקמן:  לכן אני חושבת שמי שיפנה הרבה פעמים לפתרון הזה, אלה יהיו דווקא אותם גופים שהמעסיק אומר שאין להם חשבון בנק, בוא קח את הכסף במזומן ותמיד יש חסרון כשלוקחים כסף מזומן כי אז דברים יכולים להשתבש בדרך

רוני בקמן:  דווקא לתת להם עוד אפשרויות

רוני בקמן:  יש כאן בשורה אמיתית מבחינת הצורה שבה הם יכולים לקבל את השכר שלהם כי הרבה פעמים מי שלא יכול לפתוח חשבון בנק מקבל אותו במזומן ואז זה יותר עניין של מה קורה בין המעסיק לעובד, מה הוא אומר שהוא קיבל או לא קיבל

איתי עצמון: זה נכון גם אם יינתן לחברת תשלומים מסוימת לעשות ביטוח

רוני בקמן: נכון

רוני בקמן:  אני אתייחס לזה

איתי עצמון: זאת חלופה שהיא פחות חזקה מ-

איתי עצמון:  את זה אנחנו מבינים

איתי עצמון:  השאלה אם זה מספיק משמעותי מבחינת הגנה על כספי החוסך

איתי עצמון:  יש כאן הבדל בין סכום שאתה שם בפיקדון לבין שכר של עובד שמקבל אותו מדי חודש בחודשו

רוני בקמן: אני אדגיש שגם בנוגע לביטוח וגם בנוגע לערבות, אנחנו קבענו את זה במפורש בחוק

רוני בקמן:  הביטוח והערבות אמורים להיות שקל לשקל

רוני בקמן:  כלומר, הביטוח חייב להיות במצב הזה בדיוק אותו סכום, וגם הביטוח הוא לטובת הלקוח

רוני בקמן:  כלומר, ברגע שחברה נכנסת להליך של חדלות פירעון, אין לה שליטה על כספי הביטוח שהתקבלו

רוני בקמן:  הכספים האלה מועברים לחשבון ייעודי ויחולקו - וזה גם עונה לשאלה הנוספת – בהתאם להוראות שתיתן הרשות למצב של חדלות פירעון שקראנו את זה עת היינו בסעיף 8 ו-9, יחולקו חזרה ללקוחות

רוני בקמן:  החברה הזאת לא מכניסה את היד שלה לתוך כספי הביטוח האלו או לכספי הערבות

רוני בקמן:  הם מוגדרים כספים לטובת הלקוחות

אביטל קרופניק: אני רוצה להוסיף שזאת פרקטיקה שמקובלת

איתי עצמון: אני שואל האם למשל לגבי חברת תשלומים לא נדרש כאן שהיא תהיה חברת תשלומים שבכל זאת יש לה היקף פעילות משמעותי יותר

מיכאל בן דהן: הדרך להתחרות היא באמצעות תעביר אלינו את המשכורת

מיכאל בן דהן:  זו הדרך המרכזית

איתי עצמון: לכן הכסף מהכיוון של התחרות

מיכאל בן דהן: זה לעשות אותם נכים באופן משמעותי לעומת המתחרים שלהם

מיכאל בן דהן:  רשות ניירות ערך, גם גופים קטנים, יבטיחו את הכספים באופן שבו כתוב בחקיקה

מיכאל בן דהן:  שוב, זאת רגולציה שאימצנו מאירופה

מיכאל בן דהן:  זה קיים כבר משנת 2008

אביטל קרופניק: זה מה שרציתי לומר

אביטל קרופניק:  בהחלט אנחנו יודעים שגם באירופה, גם באנגליה, זה קיים

אביטל קרופניק:  זה בהחלט מחולל תחרות

אביטל קרופניק:  זה אחד הפקטורים המשמעותיים לחולל תחרות, כמו שמיכאל אמר

אביטל קרופניק:  עצם העובדה שניתנת ללקוחות אפשרות להעביר שכר באפליקציות כאלה, זה בהחלט מניע ומקדם את השימוש בהם ולכן זה מאוד מאוד חשוב לנו

אביטל קרופניק:  מבחינת ההגנה שאנחנו נקבע בהוראות שלנו, אין מבחינתנו הבדל בין גופים קטנים לגופים גדולים

אביטל קרופניק:  מכולם אנחנו נדרוש את שמירת כספי הלקוחות שקל לשקל, כמו שאמרה קודם לכן רוני

אביטל קרופניק:  לכן אנחנו לא חושבים שיש סיבה להגביל את זה לגופים מסוימים

איתי עצמון: בהזדמנות חגיגית זאת הכנסתם גם עוד גופים חוץ מחברות תשלומים

איתי עצמון:  זה בעצם תכנון שלא בהכרח מתקיים מהתיקון שכרגע מונח על השולחן

איילת שמעון: אני יכולה לדבר על בעל רישיון למתן שירותים באשראי

איילת שמעון:  כמו שעמיהוד הסביר קודם, בנק אשראי היא בנקאות זהירה

איילת שמעון:  זה ממש בנק וחלות עליו הוראות

איילת שמעון:  הם ישמרו את הפיקדון וחלות עליהם הוראות שהן הוראות יציבות

איתי עצמון: באופן ספציפי לגבי השמירה

איילת שמעון: הוראות יציבות

איילת שמעון:  כלומר, יחס בין ההון העצמי לבין שמירה לבין מינוף

איילת שמעון:  יש עליהן סט שלם של הוראות שקשורות ליציבות

איילת שמעון:  לכן הם יכולים לשמור פיקדון

קריאה: הוראות שמתייחסות לבנק קטן, גם יציבות וגם נזילות וגם כל האלמנטים האלה, פיקדון ומתן אשראי

אילנית מדמוני:  סעיף 5 מדבר על בעל רישיון נותן שירות תשלום יציבותי

אילנית מדמוני:  יהיו שם גופים שהם יכולים להיות גם חברת תשלומים רק יותר גדולים

איתי עצמון: לגביהם לא שאלתי

איתי עצמון:  מעצם השם אתה מבין שזה כרוך בהיקף פעילות יותר משמעותי

איתי עצמון:  הערה נוסחית שחוזרת על עצמה

איתי עצמון:  אני מעלה אותה כאן

איתי עצמון:  מוזכר כאן גם בנק הדואר

איתי עצמון:  החברה כהגדרתה בחוק הדואר בנותנה שירותים לפי סעיף 88(א), שאלה השירותים הכספיים שנותן בנק הדואר היום

איתי עצמון:  אתם כתבתם את המונח הזה בצורות שונות לאורך הצעת החוק

איתי עצמון:  יהיה טוב לערוך איזושהי האחדה

איתי עצמון:  יש מקרים בהם בחרתם בהגדרה מאוד מאוד מורכבת ומסובכת וכאן לא שיניתם

רוני בקמן: כן

רוני בקמן:  אנחנו נתקן את זה

רוני בקמן:  אתה צודק

איתי עצמון: הסברתם את הסעיפים האחרים? את התיקון לסעיף?     

רוני בקמן: כל אותם סעיפים הרלוונטיים לתאגיד בנקאי שהיו שם הגבלות בנוגע לעיקול או הפרטים, השכר ששולם לעובד צריכים להכיל בנוגע למספר החשבון, כל התיקונים האלה שחלו בעצם רק על תאגיד בנקאי, כמובן שהם רלוונטיים עכשיו לכל הגופים שיכולים לקבל שכר ולכן תיקנו בהתאם את הדברים אבל אלה תיקונים שהם בעיקר טכניים ומחילים באמת את אותו הסדר גם על הגופים החדשים

איתי עצמון: והתיקון לתוספת?     

רוני בקמן: שוב, אלה הפרטים שאתה צריך לציין כשאתה נותן שכר שזה מספר החשבון, מספר מזהה, שם הגוף שאתה מעביר אליו את הכסף

איתי עצמון: זה בעצם תואם לתיקון המהותי

רוני בקמן: נכון

איתי עצמון:  נמשיך בסעיף 74

לירון מאוטנר: משרד המשפטים

לירון מאוטנר:       אני אומר כמה מילים על חוק אשראי הוגן

לירון מאוטנר:  חוק אשראי הוגן זה חוק שמסדיר היבטים חוזיים וצרכניים בעולם האשראי

לירון מאוטנר:  כיוון שעכשיו עסקנו בעיסוקים המותרים שחברת תשלומים יכולה לעשות וחברת תשלומים בעצם יכולה לעסוק באשראי אגב תשלום בהתאם לתנאים שקבועים בסעיפים המוצעים בחוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלום

לירון מאוטנר:  היא בעצם נכנסת לעולם הזה של אשראי וגם הופכת להיות גוף מלווה מוסדי לפי חוק אשראי הוגן, ובמקביל גם רשות ניירות ערך הופכת להיות מאסדר נוסף יחד עם שאר המאסדרים, בנק ישראל ורשות שוק ההון, גם לעניין סגמנט האשראי ככל שהוא ניתן אגב תשלום כאמור

לירון מאוטנר:  לכן יש כל מיני תיקונים עקיפים שצריך לעשות שבעיקרם אלה תיקונים די טכניים שמוסיפים אותם או כגוף מאסדר או כמלווה מוסדי

לירון מאוטנר:       אני אקרא ואני גם אומר לאיזה סעיפים זה רלוונטי

לירון מאוטנר:       74

לירון מאוטנר: 	תיקון חוק אשראי הוגן 	 	בחוק אשראי הוגן, התשנ"ג-1993 –     

לירון מאוטנר: אחרי ההגדרה "בעל רישיון להפעלת מערכת לתיווך באשראי", "בעל רישיון למתן אשראי" ו"בעל רישיון למתן שירותי פיקדון אשראי"" יבוא:     ""בעל רישיון נותן שירותי תשלום יציבותי" – מי שבידו רישיון נותן שירותי תשלום יציבותי כהגדרתו בסעיף 36ט לחוק הבנקאות (רישוי)"

מנהלת" יבוא: ""חברת תשלומים" – כהגדרתה בחוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלום

" יבוא: ""חוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלום" – חוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלום וייזום תשלום, התשפ"ג-2023"

" יבוא: בפסקה (1), במקום "סולק" יבוא "על רישיון נותן שירותי תשלום יציבותי"

אחרי פסקה  יבוא: "(7) חברת תשלומים"

פיגורים" יבוא: ""רשות ניירות ערך" – כמשמעותה בסעיף 2 לחוק ניירות ערך, התשכ"ח-1968"

פיגורים" יבוא: עד עכשיו פשוט הכנסנו את ההגדרות היותר טכניות

פיגורים" יבוא:  הסעיף הזה בתוך ההגדרה של תוספת מסמיך את השר להחריג הוצאות שונות מהגדרת תוספת שזה חלק מהחישוב של העלות הממשית של האשראי שצריכה להיות מתחת לתקרת הריבית

פיגורים" יבוא:  במסגרת הסמכות הזאת השר יכול להפעיל אותה לפי הצעה של אחד המאסדרים

פיגורים" יבוא:  אנחנו בעצם מוסיפים את רשות ניירות ערך כמאסדר רלוונטי

פיגורים" יבוא:      (2) 	בסעיף 3(ד), במקום "או הממונה על שוק ההון, ביטוח וחיסכון" יבוא "הממונה על שוק ההון, ביטוח וחיסכון או רשות ניירות ערך"

פיגורים" יבוא:      סעיף 3 הוא סעיף שעוסק בחובות גילוי שמלווה נותן אשראי

פיגורים" יבוא:  סעיף 3(ד) מסמיך את המאסדרים לקבוע טופס איך לגלות את אותם פרטים שבסעיף 3 ועכשיו אנחנו בעצם מוסיפים את רשות ניירות ערך כמאסדר נוסף שצריך לקבוע טפסים כאלה

איתי עצמון: מה המעמד של ההוראות האלה?     

לירון מאוטנר: ראיתי שבאמת לא כתבנו שזה בהוראות מאסדר אבל בפועל זה בהוראות מאסדר

לירון מאוטנר:  בעצם חוק אשראי הוגן, עשינו את התיקון שלו לפני כמה שנים טובות, הוא היה חוק די חלוצי במובן הזה שהוא הסדיר את המוצר ביחס להרבה מאסדרים פיננסיים שונים

איתי עצמון: לפני חוק שירותי תשלום?     

לירון מאוטנר: כן

לירון מאוטנר:  עוד לא הגענו למנגנון שעכשיו אנחנו חוזרים עליו של מאסדר והוראות מאסדר וכולי ולכן לדעתי זה חסר כאן

לירון מאוטנר:  הכנסנו את זה עכשיו אגב איזשהו סעיף אחר, את כל ההגדרות האלה של הוראות מאסדר

לירון מאוטנר:  כרגע בחוק זה לא מופיע

לירון מאוטנר:  אם נרצה לכתוב בהוראות מאסדר, צריך יהיה להגדיר מה זה הוראות מאסדר לא במסגרת אותו סעיף ספציפי שיש כאן בהמשך התיקון, בתוך סעיף 1

לירון מאוטנר:  אני לא יודעת אם חייבים לעשות את זה

לירון מאוטנר:  בפועל אני מבינה שגם בנק ישראל וגם רשות שוק ההון, כשהם עשו את זה, הם עשו את זה במסגרת הוראות מאסדר

לירון מאוטנר:  להבנתי אין להם בעצם סמכות אחרת לעשות את זה

לירון מאוטנר:  גם רשות ניירות ערך תעשה את זה בהוראות

איתי עצמון: אני חושב שאם נותיר את זה כך, התיבה שתהיה היא רשות ניירות ערך תקבע טפסים, ואז כן תעלה השאלה באיזו מסגרת

איתי עצמון:  אם אלה הוראות, אם אלה כללים, ותהיה איזושהי שאלה פרשנית

איתי עצמון:  לא?     

לירון מאוטנר: בסדר

לירון מאוטנר:  אז זה עניין ניסוחי

איתי עצמון: זה לא עניין ניסוחי

איתי עצמון:  זה עניין מהותי אבל הביטוי שלו הוא בנוסח

לירון מאוטנר: כן

לירון מאוטנר:  בדיוק

איתי עצמון: נתקן את זה?     

לירון מאוטנר: כן

לירון מאוטנר:  אין בעיה

איתי עצמון: מדובר על הוראות מאסדר

לירון מאוטנר:  כרגע לא כתוב שזה בהוראות מאסדר

לירון מאוטנר:  בפועל זה היה בהוראות מאסדר

איילת שמעון: זה קצת יותר מורכב

איתי עצמון: זה מורכב אחרי הצעת החוק הזאת?     

איילת שמעון: כשניסחנו את הסעיף הזה, ראינו שהסתבכנו קצת עם הגדרות מאסדר

איילת שמעון:  אפשר לדון על זה אחר כך

איילת שמעון:  אולי אנחנו יכולים לנסות ולבדוק את זה

איתי עצמון: בכל מקרה צריך להבהיר על מה מדובר כאן

איתי עצמון:  כלומר, אין לי בעיה אם תציעו דרך אחרת

לירון מאוטנר: הצענו נוסח להוראות מאסדר

לירון מאוטנר:  פשוט הכנסנו את זה לתוך סעיף ספציפי

לירון מאוטנר:  צריך להעלות את זה לסעיף ההגדרות

לירון מאוטנר:       	(3)	בסעיף 15ה -     

לירון מאוטנר: בפסקה (1), בכל מקום, במקום "סולק" יבוא "בעל רישיון נותן שירותי תשלום יציבותי"

אחרי פסקה  יבוא: "(5)	לעניין חברת תשלומים – סכום העיצום הכספי שהיה מוטל על חברה כאמור בשל הפרת הוראה המנויה בחלק ב' בתוספת השלישית לחוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלום"

אחרי פסקה  יבוא:      אני אומר שסעיף 15ה הוא סעיף העיצום הכספי ובסעיף (א), מה שכרגע עשינו, הוספנו את הסכום הקובע לעניין חברת תשלומים והחלפנו את סולק בבעל רישיון יציבותי

אחרי פסקה  יבוא: זה הסעיף שמסמיך את הממונה להטיל עיצום

אחרי פסקה  יבוא:  אנחנו מוסיפים כאן את הרשות

אחרי פסקה  יבוא: זה אותו הדבר רק לעניין כפל הסכום הבסיסי

קטן יבוא: "(ח)	 על עיצום כספי לפי סעיף זה לגבי חברת תשלומים יחולו הוראות לפי סעיפים 52טז עד 52כט ו-56ח לחוק ניירות ערך, בשינויים המחויבים"

קטן יבוא:      זה החלת מנגנון העיצום, כל אחד לפי מנגנון העיצום

איתי עצמון: כפי שעשינו גם בתיקונים הקודמים

לירון מאוטנר: בדיוק

לירון מאוטנר:      	(4)	אחרי סעיף 16 יבוא:     		"16א

לירון מאוטנר: 	סמכויות הנתונות למאסדר     

איתי עצמון: אני מציע אולי נדלג על הסעיף הזה

איתי עצמון:  הוא דומה בנוסחו לסעיף 58 עליו דילגנו

לירון מאוטנר: אם תסתכל, ב-(ג) יש הגדרה של הוראות המאסדר

איתי עצמון: כן

איתי עצמון:  נדלג עד (5)

לירון מאוטנר: 	5)	בתוספת הראשונה בפרט (3) -     

לירון מאוטנר: בפסקה (ב), אחרי "המפקח על הבנקים" יבוא "ועם רשות ניירות ערך"

אחרי פסקה  יבוא: "(ג)	לגבי חברת תשלומים – ריבית כאמור בפרט (1) או (2), לפי העניין, בתוספת 5 נקודות האחוז, אלא אם כן קבעה רשות ניירות ערך, בהתייעצות עם המפקח על הבנקים ועם המפקח על נותני שירותים פיננסיים, ריבית אחרת והיא פורסמה בדרך האמורה בסעיף 43(ב)(2) לחוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלום

אחרי פסקה  יבוא:  רשות ניירות ערך רשאית לקבוע לעניין זה ריביות שונות לסוגי הלוואות"

אחרי פסקה  יבוא:      התוספת הראשונה זה הסעיף שקובע את המנגנון של תקרת הריבית

אחרי פסקה  יבוא:  אנחנו קוראים לה תקרת הריבית האזרחית שיש לגביה עיצום כספי ולא הריבית העונשית

אחרי פסקה  יבוא:  במסגרת הסעיף הזה, בפרט השלישי, מדובר על הלוואה לתקופה קצרה יותר של פחות משלושה חודשים ושם הייתה איזושהי הצדקה להסמיך את המאסדרים לקבוע תקרת ריבית שונה מתקרת הריבית שקבענו במפורש בתוספת

אחרי פסקה  יבוא:  אנחנו גם מאפשרים לרשות ניירות ערך לקבוע את הדבר הזה לגבי המפוקחים שלה וגם במסגרת ההתייעצות בין המאסדרים אנחנו מוסיפים את רשות ניירות ערך כגורם שצריך להתייעץ איתו כדי למנוע ארביטרז'

שירלי אבנר: הערה קטנה

שירלי אבנר:  צריך לראות איפה אנחנו מכניסים את הגוף שנמצא בשליטתו של בעל רישיון נותן שירותי תשלום יציבותי כדי שלא תהיה תקלה כי יכול להיות שפספסנו שם בהגדרה

שירלי אבנר:  על פניו הכי אלגנטי זה לעשות את זה בהגדרה של בעל רישיון נותן שירותי תשלום יציבותי

איתי עצמון: על איזה סעיף את מדברת?     

שירלי אבנר: סעיף 74(1)(א)

שירלי אבנר:  אחרי ההגדרה בעל רישיון להפעלת מערכת לתיווך באשראי

שירלי אבנר:  בהגדרה החדשה - בעל רישיון נותן שירותי תשלום יציבותי

שירלי אבנר:  צריך לבחון אם לא נכון להוסיף כאן גם תאגיד שבשליטתו

שירלי אבנר:  זה הכי אלגנטי ושלא יפספסו לאור מטרות החוק

שירלי אבנר:  אנחנו נבחן אם זה המקום המתאים אבל גם לפרוטוקול, כדי שלא תהיה תקלה

שירלי אבנר:  תודה רבה

איתי עצמון: בסדר

איתי עצמון:  אם אין הערות, אפשר לעבור לסעיף 75

רוני בקמן: 75

רוני בקמן: 	תיקון חוק איסור הלבנת הון     	בחוק איסור הלבנת הון, התש"ס-2000 –     

הדואר" יבוא: ""בעל אישור למתן שירות ייזום בסיסי" – בעל רישיון למתן שירות מידע פיננסי כהגדרתו בחוק שירות מידע פיננסי, התשפ"ב-2021, שקיבל אישור מאת רשות ניירות ערך לעסוק במתן שירות ייזום בסיסי לפי חוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלום

הדואר" יבוא:      "בעל רישיון ייזום בסיסי" – מי שבידו רישיון ייזום בסיסי כהגדרתו בחוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלום"

זירה" יבוא: ""חברת תשלומים" – כהגדרתה בחוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלום"

בטרור" יבוא: ""חוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלום" – חוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלום וייזום תשלום, התשפ"ג-2023"

בטרור" יבוא: בסעיף 11יג(א)(2), אחרי "חברה בעלת רישיון זירה" יבוא "חברת תשלומים, בעל רישיון ייזום בסיסי ובעל אישור למתן שירות ייזום בסיסי"

1א יבוא: "1ב

1א יבוא: 	חברת תשלומים

1א יבוא:      1ג

1א יבוא: 		בעל רישיון ייזום בסיסי

1א יבוא:      1ד

1א יבוא: 		בעל אישור למתן שירות ייזום בסיסי"

1א יבוא:      על התיקון הזה לחוק איסור הלבנת הון יש תיקון טכני בנוגע להחלפה של המושג סולק

1א יבוא:  אני אדלג על זה

1א יבוא:  כמובן אנחנו מחילים צו איסור הלבנת הון על הגופים החדשים שייכנסו לפיקוח רשות ניירות ערך וממנים את יושב ראש הרשות לממונה על עניין איסור הלבנת הון לגבי הגופים החדשים

1א יבוא:  כמובן שהפעילות הזאת, יש לה סיכוני הלבנת הון ולכן נדרש הצו

1א יבוא:  הצו גם נדרש כדי שהיא תוכל באמת לעסוק בפעילות פיננסית

1א יבוא:  זה לא באמת אפשרי בלי צו

רן בייליס: דיברנו הרבה בוועדה על כפל רגולציה

רן בייליס:  הנושא הזה של סעיף 75, יש פה בדיוק את הנושא של כפל רגולציה לפחות בגופים שתהיה להם דואליות שהם יתעסקו גם במתן אשראי וגם נותן שירותי תשלום

רן בייליס:  כיום צו איסור הלבנת הון, יש צו ספציפי ביחס לכל אחד מהגופים וכרגע יש מגמה של רשות איסור הלבנת הון להוציא צו מיוחד, צו אחיד לכל הגופים הפיננסיים

רן בייליס:  אני חושב, כדי שלא יהיה לנו כפל – אני לא יודע אם אתם מכירים את זה אבל לגופים הפיננסיים יש צו שקובע חובות דיווח מאוד מאוד רחבות ביחס לפעולות פיננסיות שמבוצעות דרכם וזה דורש מערכת ממוכנת מאוד מאוד מסובכת שלוקח המון זמן לפתח אותה על מנת שהיא תוכל לדווח בהתאם לדרישות של הרשות

רן בייליס:  כרגע, היות ויש את הצו הזה, חייבים לעשות כאן החרגה ולקבוע שהסעיף הזה ייכנס לתוקף, רק כאשר הצו האחיד ייכנס לתוקף כי זה הולך ביחד

רן בייליס:  יש הוראות ספציפיות מאוד מאוד מסובכות ביחס לצו איסור הלבנת הון של נותני שירות בנכס פיננסי ומתן אשראי אל מול צו איסור הלבנת הון של מפעילי מערכת תיווך באשראי

רן בייליס:  זה נושא נורא מקצועי טכני

רן בייליס:  כדי שלא יהיה כפל רגולציה על אותה פעולה פיננסית, ממש על אותה פעולה פיננסית, מוצע שתהיה כאן הכפפה לפחות לנושא הדיווחים כשייכנס לתוקף הצו האחיד

רן בייליס:      זאת הערה אחת

רן בייליס:  יש לי עוד הערה נוספת

רן בייליס:  בסעיף 75(3), יש שם שלוש מילים – בתוספת השלישית – הכנסתם את בעל רישיון ייזום בסיסי ובעל אישור למתן שירות יזום בסיסי

רן בייליס:  כאן אני מתקשה להבין את ההיגיון

רן בייליס:  חמש-שש המילים האלה הן עולם ומלואו והכנסתם את זה על בעל רישיון ייזום בסיסי שאין לו בכלל מגע והוא לא שולט בכסף ולא מחזיק אותו

רן בייליס:  אין בזה שום היגיון

רן בייליס:  הוא מידל מן, מתווך, ואין היגיון לשים עליו את כל החובות הארוכים שיש בחוק איסור הלבנת הון וכל הנושא של דיווחים

רן בייליס:  זה חסר פרופורציה ביחס לזה שהוא לא מנהל את הכסף

רן בייליס:  תודה

נטע דורפמן רביב: בהמשך להערה על כפל רגולציה

נטע דורפמן רביב:  גם נותני שירותי תשלום זרים שיקבלו רישיון כפופים להוראות איסור הלבנת הון בדין הזר

נטע דורפמן רביב:  אחת המכשלות בכניסה לישראל ובפעילות בישראל היא העובדה שהצווים – אנחנו לא יודעים איך יהיה הצו החדש – היום לא תואמים דווקא את הצווים במדינות אחרות

נטע דורפמן רביב:  לכן אנחנו מציעים שתהיה אפשרות להסתמך על ההסדרה הזרה בהקשר של איסור הלבנת הון ולא יהיה צורך גם בצו איסור להלבנת הון הישראלי

נטע דורפמן רביב:  אפשר לקבוע נניח אפשרות לתת פטור אם רואים שבאמת ההסדרה בחוץ לארץ היא מספקת וכולי אבל החשש שלנו הוא כפל רגולציה והתאמות מסובכות לישראל בגלל השוני הרב בצווים עצמם

אייל דותן: לגבי בעל אישור למתן שירות ייזום בסיסי, ההנחה היא שמדובר בגופים מפוקחים שיש עליהם צו איסור הלבנת הון

אייל דותן:  באמת השאלה אם יהיה גם וגם

אייל דותן:  לגבי בכלל ייזום בסיסי, שירות ייזום בסיסי, אנחנו רגילים שבאמת באיסור הלבנת הון אתם מחילים הוראות רגולטוריות רק על גוף שנוגע בכסף

אייל דותן:  כאן אנחנו מבינים שיוזם בסיסי לא ייגע בכסף

אייל דותן:  אם תוכלו להסביר

רוני בקמן: כל השאלות האלה, אנחנו חשבנו עליהן

רוני בקמן:  ה-PSD באירופה, בוא נגיד שזה מקור חשוב להסתמך עליו ובעיקר גם בתחום של הלבנת הון וגם הגופים הבין-לאומיים פועלים שם, על ייזום בסיסי חל צו איסור הלבנת הון

רוני בקמן:  גם אנחנו היינו בשיח עם הרשות לאיסור הלבנת הון כדי להבין מה בדיוק הסיבות והם רואים סיבות חשובות של מידע שיוזם תשלומים קיים אצלו, שלא קיים בבנק, למשל אם מחלקים פעילות בין בנקים שונים

רוני בקמן:  יש כל מיני סצנריו שיש מידע ואנחנו גם לא רוצים להיות במצב שמבחינת איסור הלבנת הון יהיו כאן גופים פיננסיים שכן חל עליהם צו איסור הלבנת הון

רוני בקמן:  באירופה ובישראל זה לא יחול

רוני בקמן:  יש סיבות

רוני בקמן:  זה בהחלט משהו שנשקל לכל אורך הדרך

רוני בקמן:      בנוגע לבעל אישור לעשות ייזום תשלומים

רוני בקמן:  שים לב שההחלה של הצו כאן היא אך ורק על בעל רישיון נותן שירות מידע פיננסי

רוני בקמן:  שוב, כמו באירופה, לא חל עליו צו איסור הלבנת הון ובנוגע אליו, כשהוא עוסק בייזום בסיסי, אנחנו לא רוצים שדווקא הפעילות הזאת תהיה מחוץ לסקופ

רוני בקמן:  כשהוא עושה ייזום בסיסי ומקבל אישור מרשות ניירות ערך, אנחנו נחיל עליו את הצו, בנוגע לשאר בעלי האישור, התיקון כאן לא נוגע בהם

רוני בקמן:  כמובן שבנקים, חל עליהם צו איסור הלבנת הון ואם הם יעסקו בייזום בסיסי זה יהיה חלק מההוראות של בנק ישראל והצו של בנק ישראל בהקשר הזה

רוני בקמן:      אני חושבת שנתתי לך גם את התשובה בהקשר של למה החלנו את זה על ייזום בסיסי ואני אוסיף ואומר בנוגע לצו האחיד שאנחנו מאוד מחכים ליום שהוא יגיע וזאת באמת תהיה בשורה וזה דבר חיובי אבל אנחנו לא יודעים מתי זה יקרה

רוני בקמן:  כדי להתחיל את הפעילות של חוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלום, צריך צו שיחול על הגופים החדשים

רוני בקמן:  כולנו יודעים שבלי צו יהיה להם קושי לפתוח חשבונות בנק בישראל

רוני בקמן:  בלתי אפשרי להתחיל את החוק הזה בלי צו

רוני בקמן:  לכן, אם נחכה לצו האחיד שאני מקווה שיהיה במהרה, הפעילות לא תתחיל

רן בייליס: לא הבנתי מה הבעיה להכניס צו שאומר שחובת הדיווח לפי חוק איסור הלבנת הון, התחולה שלו תהיה כשיפורסם הצו האחיד

רן בייליס:  לא הבנתי מה הבעיה

מיכאל בן דהן: 	צו איסור הלבנת הון – ואנחנו מכירים את זה בעולמות הפינטקים – הוא אירוע דרמטי ומשמעותי מאוד כדי שהם בכלל יוכלו לפתוח חשבון בנק

מיכאל בן דהן:  בנקים, מעצם כל העניינים של איסור הלבנת הון, יש להם הרבה מאוד בעיות מבחינת האחריות וכולי לגבי ניהול כספים לחברות שעושות פעילויות פיננסיות ולא חל עליהן צו איסור הלבנת הון

מיכאל בן דהן:  לכן אנחנו חושבים, ואני חושב שיש תמימות דעים, שזה דבר חיובי לחברות האלה שחל עליהן צו איסור הלבנת הון וזה מה שמאפשר להן בכלל לפעול

מיכאל בן דהן:  לא להחיל את הדבר הזה, זה בעצם מה שרוני הציגה, לעשות חוק שלם, להסדיר פעילות שלמה ובסוף להגיע ליום והם לא יוכלו

רן בייליס: תכריחו אותם

רן בייליס:  הצו פורסם ויש כבר דיונים

רן בייליס:  עוד שנה החוק נכנס לתוקף

רן בייליס:  מה הבעיה לקבוע היום הוראה?     

מיכאל בן דהן: אנחנו לא רוצים שייווצר מצב כלשהו שהגופים האלה מקבלים רישיונות ויכולים להתחיל לפעול לפי החוק הזה אבל אין עליהם צו איסור הלבנת הון

רן בייליס: אז תקבע

רן בייליס:  תרשום

רן בייליס:  הרשות לאיסור הלבנת הון תפרסם צו בתוך 30 ימים

רן בייליס:  30 יום לפני כניסתו לתוקף, כמו שעשיתם בתקנות בסעיף אחר כאן

אורית שרייבר: גם אחרי שהצו האחיד יעבור, לכל רגולטור יש סמכות לקבוע הוראות ייעודיות לסקטור שהוא מפקח עליו

אורית שרייבר:  עדיין יכול להיות שיהיו הבדלים בדיווחים

אורית שרייבר:  אין את אותם תסמינים בהכרח בפעילות שלכם לעומת פעילויות אחרות ולכן גם כשיצא הצו האחיד, הוא לא ייתן מענה לכל הסקטורים באותו אופן

אורית שרייבר:  הוא קובע את המסגרת ולכן אין טעם וזה רק יפגע בגופים שרוצים להיכנס לפעילות אם לא יהיה את כל החובות שחלות מכוח צו איסור הלבנת הון

אורית שרייבר:  אנחנו נפגשנו עם הרבה גופים, גם ישראלים וגם זרים, ואנחנו יודעים שזה בעצם השער שלהם בשביל בכלל להיכנס לפעילות

אורית שרייבר:  אם אנחנו לא נוציא צו איסור הלבנת הון, אני יכולה להגיד שכבר היום אנחנו עובדים על זה אבל ברור שזה הדבר הראשון שאנחנו צריכים לעבוד עליו ברגע שהחוק הזה יעבור

אורית שרייבר:  לכן ממש אין טעם לחכות עם החלת החובות

אורית שרייבר:  אני יכולה לומר שגם היום יש גופים שחלים עליהם יותר מצו אחד ואנחנו מוצאים את הדרכים ואת הפתרונות איך להחיל את זה בצורה שלא תוביל לכפל רגולציה שמהווה כפילות אלא שיחולו רק ההוראות שצריך לפי המאפיינים של הפעילות של כל גוף

אורית שרייבר:  גם כאן אנחנו כמובן נתאמץ לעשות את זה

אורית שרייבר:       לגבי גופים זרים, אני אומר שבכל הסקטורים יש גם פעילות של גופים זרים ואין לזה אח ורע שהגופים הזרים פועלים לפי ההסדרה הזרה

אורית שרייבר:  אני כן יכולה להגיד, כמו שאמרתי, שכבר נפגשנו עם מספר גופים כדי להכיר את ההסדרה הזרה, כדי לנסות ולהתאים את הצו שיחול בישראל, דומה ככל שניתן להסדרה זרה

אורית שרייבר:  אני לא בטוחה שנוכל לעשות כאן מאה אחוזים התאמה אבל אנחנו כן נתאמץ

אורית שרייבר:  בכל זאת יש בארץ דברים שהם ייחודים לכאן והם יותר גדולים רק מהתחום הספציפי הזה שרוצים לפתור אותם בצורה רוחבית יותר כמו הצהרה על נהנה לדוגמה שזה משהו שהוא ייחודי לנו

נטע דורפמן רביב: בסוף ישראל היא חלק ממדינות העולם ורוצים שגופים זרים יגיעו ותהיה כאן תחרות

נטע דורפמן רביב:  קצת קשה להבין מדוע יש דברים שהם ייחודיים רק לישראל

נטע דורפמן רביב:  מכל מדינות העולם, רק בישראל צריך דברים מסוימים

נטע דורפמן רביב:  לכן אם לא יימצאו פתרונות, אנחנו חשבנו שהנכון הוא להחיל את הדין הזר על הגופים הזרים אבל אם לא יימצאו פתרונות - ואולי זה לא לוועדה הזאת – לקבוע צו שהוא דומה למה שיש בעולם, תהיה כאן בעיה

אוהד טל: אומרים שנפגשו עם גופים שונים בעולם

אורית שרייבר: מה שמיוחד בדיני הראיות ולא דיני הלבנת הון או דינים של ניירות ערך או של גופים מפוקחים אחרים, וזאת סוגייה שאני בטוחה שגם את מכירה והרבה אנשים שעוסקים גם בתחום של הלבנת הון מכירים, שמנסים לתת לה פתרון, זה אתגר גדול למאסדרים

אורית שרייבר:  אני מקווה שנוכל לעמוד בו

אורי אור: אני אשמח לשאלת הבהרה

אורי אור:  אמרת שלשלושת הגופים האלה בתוספת השלישית חל צו איסור הלבנת הון מלא

אורי אור:  אמרת שיש איזה שהם גופים שחל עליהם משהו חלקי? יש משהו או מישהו שלא חל עליו הצו המלא?     

רוני בקמן: אני לא יודעת למה בדיוק את מתייחסת

רוני בקמן:  אולי כשאמרתי שנותן שירות מידע פיננסי בפעילותו כנותן שירות מידע פיננסי, לא חל על הפעילות הזאת

אורי אור: לא רלוונטי לכאן

רוני בקמן: נכון, אבל כשהוא מקבל אישור לייזום בסיסי, אז יחול עליו הצו בנוגע לפעילות הייזום

אורי אור: הצו המלא

רוני בקמן: כן

איתי עצמון: בכל זאת לא לגמרי הבנתי למה בעצם אתם מחילים את החובה הזאת לפי חוק איסור הלבנת הון על בעל רישיון ייזום ועל בעל אישור למתן שירות ייזום

איתי עצמון:  כפי שאתם הסברתם לנו, היוזם הרי לא נוגע בכסף

רוני בקמן: נכון

איתי עצמון: אז מה בעצם התכלית של החלת החובה?     

רוני בקמן: קשור לתכליות של איסור הלבנת הון

רוני בקמן:  התכלית היא לקבל מידעים על פעילות חשודה באיסור הלבנת הון

רוני בקמן:  רשות לאיסור הלבנת הון בדקה את הסוגייה הזאת יחד איתנו בתיאום ויש מצבים שאפשר לתאר אותם כמו למשל שיוזם תשלומים מעביר את הכסף למספר חשבונות מקבילים של אותו לקוח

רוני בקמן:  הבנק מכיר רק את החשבון שלו ואת הפעילות שלו אבל היוזם רואה שיש בסך הכול פעילות חשודה במספר החשבונות ויכול לדווח על זה לרשות לאיסור הלבנת הון

רוני בקמן:  זאת סיטואציה אחת

רוני בקמן:  יש גם את הסיטואציה ההפוכה שיש ליוזם איזשהו מידע עודף, תלוי איך הוא פועל, אבל כאן זה המקום שמאוד חשוב להם שלא יהיה משהו שיהיה מחוץ ל-סקופ

רוני בקמן:  אני חושבת שתמיד צריך לזכור שאסור שיהיו חורים בתחום של איסור הלבנת הון כי כל חור יכול להיות מקור לבעיות אחר כך והשוק השחור תמיד ילך למקום הזה

אורית שרייבר: התיקון הזה כמובן נעשה בשיתוף פעולה עם הרשות לאיסור הלבנת הון

אורית שרייבר:  כמובן שגם בדקנו מה המצב באירופה בנוגע להחלת משטר של הלבנת הון ואיסור מימון טרור על יוזמי תשלומים ואכן זה חל

אורית שרייבר:  דבר אחרון שאני אומר זה שיש לנו כבר תקדים שמנהלי תיקים שהחשבונות מנוהלים בבנקים ולא מנוהלים אצלם ויש דיווחים מהתאגידים הבנקאיים, בכל זאת חל עליהם משטר של איסור הלבנת הון ומימון טרור וזה לא יהיה המקרה הראשון

אייל דותן: לפי מה שבדקתם, באירופה חל בדיוק אותו צו?     

רוני בקמן:  לא

רוני בקמן:  לא

רוני בקמן:  אני מדברת על עצם החובה

אייל דותן: זה יותר מקל?     

רוני בקמן: חד משמעית זה מקל

רוני בקמן:  את כל הדיון הזה נקיים כשנגיע לוועדת החוקה כדי לקבוע את הצו הזה

רוני בקמן:  כרגע זאת רק ההסמכה לקבוע את הצו

רוני בקמן:  רק הסמכה לקבוע שיושב ראש רשות ניירות ערך הוא הממונה

רוני בקמן:  יהיה עוד תהליך והצו יפורסם להערות ציבור כפי שנעשה בכל תהליך חקיקה

שירלי אבנר: אני שמחה שביקשתי להתייחס בסוף כי כמו שנאמר כאן, אסור שיהיו פערים או גופים שיתחמקו מהמשטר הזה של איסור הלבנת הון

שירלי אבנר:  לכן אנחנו צריכים לבחון את הצורך להוסיף בתיקון להגדרה של תאגיד בנקאי בסעיף 75(1)(ד) כך שבסוף, אחרי "בעל רישיון נותן שירותי תשלום יציבותי כהגדרתו בסעיף 36ט לאותו חוק", יבוא "וכן תאגיד שבשליטתו שהואגד בישראל"

שירלי אבנר:  זה בדומה לתאגיד עזר לגבי תאגיד בנקאי

שירלי אבנר:  אני מקווה שאני ברורה

איתי עצמון: בהגדרה של תאגיד בנקאי

שירלי אבנר: כן

איתי עצמון: תאגיד בשליטתו שהואגד בישראל

אוהד טל: בסדר גמור

איתי עצמון: אנחנו מדלגים על סעיף 76, תיקון חוק הגנת הצרכן

עמיהוד שמלצר: 77

עמיהוד שמלצר: 	תיקון חוק תובענות ייצוגיות     	בחוק תובענות ייצוגיות, התשס"ו-2006 –     

בנקאי" יבוא: "תאגיד בנקאי" – כהגדרתו בחוק הבנקאות (שירות ללקוח), התשמ"א-1981"

3א יבוא: "3ב

3א יבוא: 	תביעה נגד חברת תשלומים כהגדרתה בחוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלום וייזום תשלום, התשפ"ג-2023, או מי שבידו רישיון ייזום בסיסי כהגדרתו בחוק האמור, בקשר לעניין שבינם לבין לקוח, בין שהתקשרו בעסקה ובין שלא

3א יבוא:      3ג

3א יבוא: 	תביעה נגד בעל רישיון למתן שירות מידע פיננסי כהגדרתו בחוק שירות מידע פיננסי, התשפ"ב-2021, בקשר לעניין שבינו לבין לקוח, בין שהתקשרו בעסקה ובין שלא

3א יבוא:      3ד

3א יבוא: 	תביעה נגד מוסד לגמילות חסדים כהגדרתו בחוק להסדרת מתן שירותי פיקודן ואשראי בלא ריבית על ידי מוסדות לגמילות חסדים, התשע"ט-2018, בקשר לעניין שבינו לבין לקוח, בין שהתקשרו בעסקה ובין שלא"

13 יבוא: "13א

13 יבוא: 	תביעה נגד בעל רישיון כהגדרתו בחוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (ייעוץ, שיווק ומערכת סליקה פנסיוניים), התשס"ה-2005, בקשר לעניין שבינו לבין לקוח, בין שהתקשרו בעסקה ובין שלא"

13 יבוא:      חוק התובענות הייצוגיות מסדיר את המנגנון של הגשת בקשה לאישור תביעה ייצוגית, אדם אחד בשם קבוצה

13 יבוא:  בשל ההשלכות המשמעותיות ניתן לתבוע רק בגין עילות שנקובות בתוספת השנייה

13 יבוא:  בפרט 2 אנחנו מוסיפים נותני שירותים פיננסיים שניתן יהיה להגיש נגדם בקשות אישור, חברות בעלי רישיונות בחוק הזה, בעל רישיון למתן שירות מידע פיננסי, גמ"חים ובעל רישיון לפי חוק ייעוץ, שיווק ומערכת סליקה פנסיוניים

13 יבוא:  כך אנחנו מאפשרים את הגשת בקשה לאישור תביעה ייצוגית וככל שתאושר תביעה ייצוגית כנגד אותם גופים

13 יבוא:      בסעיף 2 אנחנו עושים תיקון

13 יבוא:  אנחנו מחליפים את הגדרת תאגיד בנקאי הקיימת בהגדרה מחוק הבנקאות (שירות ללקוח) שכוללת בתוכה גם תאגיד עזר וגם בעל רישיון נותן שירותי תשלום יציבותי

13 יבוא:  כשיהיה התיקון הזה, זה יכלול את שלושת הגופים האלה וכנגד שלושתם ניתן יהיה להגיש בקשה לאישור תביעה ייצוגית

13 יבוא:      78

13 יבוא: 	תיקון חוק המידע הפלילי ותקנת השבים     בחוק המידע הפלילי ותקנת השבים, התשע,ט-2019, בתוספת הראשונה, בפרט 5, אחרי פסקה (23) יבוא:     "(24)	יושב ראש רשות ניירות ערך, חברי הרשות שמונו לפי סעיף 3 לחוק ניירות ערך ועובד רשות ניירות ערך שהוסמך לעסוק ברישוי – לעניין רישוי חברת תשלומים ויוזם בסיסי ומתן היתר שליטה לפי סעיפים 4, 7, 10 ו-12 לחוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלום וייזום תשלום, התשפ"ג-2023, ומידע על בעל השליטה ונושאי משרה בכירה בתאגיד המבקש, ועל נושאי משרה בכירה בבעל השליטה, והכול על פי נהלים שייקבעו"

13 יבוא:      בתוספת הראשונה של חוק המידע הפלילי ותקנת השבים, מנויים הגופים שניתן להעביר אליהם מידע פלילי לצורך בחינת מבקשי רישיונות או מבקשי היתר

13 יבוא:  כאן אנחנו מכניסים את מי שמבקש, את הרשות, הגורמים הרלוונטיים ברשות, שניתן יהיה להעביר אליהם מידע לצורך בחינת בקשות רישיון של חברת תשלומים או ייזום

13 יבוא:  גם לגבי מבקשי היתר שליטה ונושאי משרה

איתי עצמון: אני חושב שיש איזשהו תיקון שנשמט בתוספת לעניין ההפניה לחוק הבנקאות (רישוי) וצריך לעשות התאמה לתיקון העקיף שעוד לא הגענו אליו בחוק הבנקאות (רישוי)

איתי עצמון:  צריך לבדוק את זה

עמיהוד שמלצר: בחוק המידע

איתי עצמון: כן

עמיהוד שמלצר: נוודא את זה

איתי עצמון: העברנו לכם את זה בכתב אבל לא קיבלנו התייחסות

איתי עצמון:  כדאי לבדוק

אוהד טל: חברים, כיוון שכולם כאן היו טובים הצלחנו להתקדם טוב, אנחנו נסיים להיום

אוהד טל:  את הדיון שהיה אמור להתקיים מחר נבטל על מנת שנוכל מחר לעשות את כל ההשלמות, התיקונים ושיעורי הבית

אוהד טל:  הדיון הבא יהיה ביום חמישי בשעה 10:00 באולם ועדת מעמד האישה

אוהד טל:      
     תודה רבה לכולם

אוהד טל:  שיהיה לילה טוב

אוהד טל:  תישנו הרבה ותבואו רעננים