ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 25, פרוטוקול מספר 76, 2023-05-08 00:00

שמחה רוטמן: צוהריים טובים, היום י"ז באייר, התשפ"ג

שמחה רוטמן:  או-טו-טו ל"ג בעומר

שמחה רוטמן:  השעה 11:30

שמחה רוטמן:  אנחנו פותחים את ישיבת הוועדה בעניין הצעת תקנות החברות (אגרות) (תיקון) (הארכת הוראת שעה), התשפ"ג-2023

שמחה רוטמן:  יציגו לנו את התקנות מבקשי התקנות, הלא הם משרד המשפטים או רשות התאגידים

שמחה רוטמן:  מי הדוברת?     

יפית בבילה שמר: שלום, שמי יפית בבילה שמר, אני היועצת המשפטית של רשות התאגידים שאתה מכיר היטב

יפית בבילה שמר:  בדיוק מצטרפת אלינו ראש רשות התאגידים

שולי אבני שוהם: שלום, צוהריים טובים

שולי אבני שוהם:  במרשם החברות ברשות התאגידים רשומות כיום כ-404,000 חברות, מתוכן יש כ-150,000 חברות שאינן פעילות כלכלית

שולי אבני שוהם:  זאת אומרת שהתיקים שלהם במס הכנסה ובמע"מ סגורים או שהם לא פתחו תיק מעולם

שולי אבני שוהם:  בעבר לפי סעיף 338 לפקודת החברות, היה נהוג שבהליך של פירוק מרצון לחברה לא פעילה, לא גובים אגרה שנתית

שולי אבני שוהם:  לפני כחמש שנים בשנת 2017, נקבע בתקנות החברות (אגרות) שהתוקף הזה עתיד לפוג מן העולם

שולי אבני שוהם:  ניתן בעצם לכל החברות שאינן פעילות, חמש שנים להגיע אלינו ולפרק את החברה מרצון, כדי לתמרץ את החברות הללו להגיע לפרק את החברה מרצון, בתקווה שהתוקף של הפטור מאגרה יפוג ב-1בינואר 2023

שולי אבני שוהם:  התקופה הזאת הוארכה בעקבות הבחירות מכוח סעיף 38 לחוק-יסוד: הכנסת, עד ליום 15 פברואר

שולי אבני שוהם:  כאשר ההוראה כאמור נועדה לתמרץ את החברות הללו להתפרק מכמה סיבות

שולי אבני שוהם:  סיבה אחת, זה כדי לייצר מרשם תאגידי מהימן כדי שאנשים יוכלו להסתמך עליו כשמוציאים נסח חברה, לדעת אם החברה הזאת קיימת, אם היא פעילה כלכלית או אינה פעילה כלכלית

שולי אבני שוהם:  לכן סיבה אחת היא בעצם לייצר מרשם שהוא מרשם נכון ומהימן, מרשם חברות מהימן לטובת כלל הציבור

שולי אבני שוהם:      הסיבה השנייה היא שככל שאנחנו משאירים חברה פתוחה, קיים סיכון לשימוש לרעה במסגרת התאגידית של החברה

שולי אבני שוהם:  בין אם על ידי השתלטות על חברת מדף; מכירה של חברת מדף לגורמים כאלה ואחרים; הוצאת חשבוניות פיקטיביות וכדומה

שולי אבני שוהם:  הסיבה השלישית היא כדי לצמצם את הצפיפות המשפטית שנובעת מקיומן של חברות

שולי אבני שוהם:  כאשר חברה נפתחת ונרשמת, נתפס שם של חברה ואי אפשר יותר להשתמש בשם הזה של החברה

שולי אבני שוהם:  לכן הוחלט כן לעודד את החברות האלה להתפרק מרצון

שולי אבני שוהם:       לקראת פקיעת הוראת השעה, במשך השנים, במשך חמש השנים האחרונות, אנחנו רואים שבעצם לא נעשה תמרוץ אמיתי להתפרק

שולי אבני שוהם:  בממוצע מדי שנה התפרקו 7,000 עד 7,500 חברות בפירוק מרצון

שולי אבני שוהם:  לקראת תום תקופת הפירוק, נכנסנו להליך שהוא יותר משדל את החברות האלו להגיע אלינו לפירוק

שולי אבני שוהם:  קיבלנו את כל המידע בצורה ממוחשבת מרשות המיסים, כדי שנוכל להקל על אותן חברות להתפרק

שולי אבני שוהם:  הן לא צריכות ללכת יותר לרשות המיסים, זאת נקודה ראשונה

שולי אבני שוהם:  נקודה שנייה, שר המשפטים הסמיך את עובדי רשות התאגידים לאמת חתימה במקום עורך דין, לאמת חתימה על מסמכי פירוק מרצון, לאחר שעובדים שלנו הם הנותנים את ההסבר לאותם אנשים

שולי אבני שוהם:  נקודה שלישית, בעצם ביקשנו להביא לידיעת הציבור, לא רק לידיעת החברות עצמן, עשינו מעין הליך של הרמת מסך ושלחנו לכל הדירקטורים מכתבים שמזכירים להם שהם דירקטורים בחברות שהן חברות שאינן משלמות מדי שנה, אינן מגישות דוחות שנתיים, והן אינן פעילות ולא פעילות כלכלית, ואמרנו להם: תגיעו אלינו מהר לפני שיוצר לכם חוב בעקבות סיום תקופת הפטור

שולי אבני שוהם:  ואנחנו שמחים לומר שמעבר להדרכות, לסרטונים, למכתבים שעשינו כדי לעודד אותם, באמת הצלחנו

שולי אבני שוהם:  אנחנו שמחים להגיד שרשות התאגידים הצליחה לגרום לאותם חברות ודירקטורים להגיע אלינו

שולי אבני שוהם:      במה מדובר? בסוף שנת 2022 אנחנו כבר רואים גידול של 10,000 חברות שהתפרקו מרצון

שולי אבני שוהם:  הסתיים ההליך של הפירוק מרצון בעניינם

שולי אבני שוהם:  זאת אומרת קיבלנו 25,000 בקשות כבר באותה שנה, ויצרנו גידול של 35% לעומת שנים קודמות

שולי אבני שוהם:  דבר נוסף, בתחילת 2023 במשך חודש וחצי בלבד הגיעו אלינו עוד 18,600 בקשות

שמחה רוטמן: שוב, מתי?     

שולי אבני שוהם: רק בינואר ועד אמצע פברואר, חודש וחצי – 18,600 בקשות

שולי אבני שוהם:  סך הכול נכון להיום טופלו כ-38,000 בקשות לפירוק מרצון

שולי אבני שוהם:  אנחנו מסיטים עובדים- - -     

שמחה רוטמן: את יכולה לספור גם אותי שם

שולי אבני שוהם: גם פירקת חברה מרצון?     

שמחה רוטמן: כן

שמחה רוטמן:  אבל זה קשור לשאלה שלי

שמחה רוטמן:  מסתבר שמה שבאמת אפקטיבי זה הפנייה היזומה במכתב ואיזשהו דד-ליין

שמחה רוטמן:  ודד-ליין יכול להיות למקל ויכול להיות לגזר

שמחה רוטמן:  הרי בסופו של דבר, חברות לא פעילות הם לא רק תוצר היסטורי, וכן אולי יש לכם את המידע הזה: כמה מאותן חברות שהתפרקו בנוהל המזורז הזה, כמה מהן הן בנות חמש שנים? כמה מהן בנות שלוש שנים? כמה מהן הן בנות 20 שנה ו-30 שנה? אתם יכולים לעשות את זה פשוט לפי גיול החוב שלהם או כמה אגרות הם חייבים

שמחה רוטמן:  יכול מאוד להיות כי במהלך עסקים רגיל של מישהו שכן מייצר חברות וחברות בנות וכולי, אתה מקים חברה כי אתה רוצה לבדוק בהתחלה, ואז אתה מגלה שאת הפעילות הזאת באמת לא צריך לייצר הפרדה תאגידית בשבילה ונוח לך לעשות אותה בחברת האם ואז אחרי כמה זמן אתה זונח אותה

שמחה רוטמן:  היא לא מבקשת אוכל, היא מבקשת אגרה

שמחה רוטמן:  הבעיה המרכזית פה זה באמת סוגית האגרה

שמחה רוטמן:  סוגיה של שימוש לרעה במבנה התאגידי או מרשם מהימן

שמחה רוטמן:  הרי בשנייה שחברה לא משלמת ולא מדווחת, אז היא מסומנת אצלכם, אז להפך, היא דווקא נותנת לי אינדיקציה שמדובר בעסק שאולי לא מתנהל בדיוק כמו שצריך כי הוא לא עומד בכללים, לא עומד בחובות, לא משלם – הוא מרים לי פעמוני אזהרה טובים שאני מאבד אותם

שמחה רוטמן:  מי שכבר טורח לבוא ולבדוק

שמחה רוטמן:  אני מעורר הרהורי כפיה האם הצלחתם באמצעות המבצע הזה – שבאמת הגיע למספרים גבוהים – לנקות חובות עבר ישנים וגדולים, כל החברות שיושבות מלא שנים, וחברות בית משותף, שזה אירוע נפרד, או שזה באמת קצב העסקים הרגיל, אנשים מקימים יותר ויותר חברות, מקימים חברה, אחרי שנה, שנתיים רואים שהם לא צריכים אותה או שימשיכו לעבוד בעוסק

שמחה רוטמן:  ובעצם אתם רק עושים ש-20,000 או 30,000 או 50,000 שנוצרו במהלך שלוש השנים האחרונות, שמתוכן חצי צריך וחצי לא, אז ייעלתם את הדבר הזה

שמחה רוטמן:  ואז זה באמת - - - השאלה היא האם זה הוראת שעה שנדרשת לטובת ניקיון עבר או שזה הסדר טוב שבאמת אחת לשנתיים-שלוש עושים איזה ניקוי שולחן כזה ולעשות אותו קבוע בשביל המטרות שעושים ולא לייצר את זה כחד פעמי

שולי אבני שוהם: נשיב במספר מישורים: המישור הראשון הוא המישור החוקי

שולי אבני שוהם:  במישור החוקי בעולם של חברות, אין לרשמת החברות סמכות מחיקה מינהלית

שולי אבני שוהם:  זאת אומרת שאין לי אפשרות היום להסתכל ולקחת באופן יזום מרשות המיסים תיקים סגורים במס הכנסה ובמע"מ, להתריע בפני אותם דירקטורים ובפני החברה שאני מתכוונת למחוק אותם ולמחוק אותם, לגרוע אותם מהמרשם

שולי אבני שוהם:  ההצעה כאמור לתוספת לחוק החברות הונחה על שולחן הכנסת, אך עדיין כרגע לא  התקיים בה עדיין דיון ראשון

שולי אבני שוהם:  אם בעקבות איזושהי החלטת ממשלה שמתייחסת לניקיון אביב ולהקלות רגולטוריות נוספות

שולי אבני שוהם:  אנחנו בהחלט נרצה לקדם סמכות מחיקה כזאת, ובאמת הציפיה והתקווה שלנו שבשנה-שנה וחצי הקרובות כן נצליח להביא למזור בעניין הזה, ולכן באמת גם הבקשה שלנו - - -     

שמחה רוטמן: פחות מחיקה מייצרת נזקים אחרים כמו שאת יודעת

שולי אבני שוהם: נכון

שולי אבני שוהם:  היא קיימת

שולי אבני שוהם:  היום אנחנו כן יכולים לפני מחיקה לבדוק אם יש נכס בטאבו, אם יש נכס במינהל, אם התיקים סגורים, אם באמת יש פעילות, אם אין פעילות, ואז באמת לתת זכות שימוע וטיעון

שולי אבני שוהם:  ובאמת אם פונים אלינו חזרה, אנחנו נוכל לא למחוק את אותה חברה

שולי אבני שוהם:  סמכות כזאת קיימת היום בהקשר של עמותות ובהקשר של עמותות עות'מאניות

שולי אבני שוהם:  יש לנו הפקת לקחים מהעבר שנעשו מחיקות כאלה שלא הבהירו את - - - 

שמחה רוטמן: ברמת הגילוי הנאות, בערך 50% מזמן העבודה שלי במחלקת פירוקים ברשם העמותות היה להתמודד עם החייאה של עמותות שמחקו אותם בלי לחשוב על זה

שולי אבני שוהם: אנחנו בהחלט משתדלים ללמוד מנזקי העבר ונוכל אחרי שבתקווה נקבל סמכות כזאת, נוכל באמת להפעיל אותה בקפידה

שולי אבני שוהם:      לגבי חובות עבר, קודם כל נאמר שיש סמכות היום בחוק החברות להטיל עיצום כספי על חברה שהיא חברה מפרה

שולי אבני שוהם:  חברה מפרה זאת חברה שלא הגישה דיווח שנתי, למשל על שינוי בעלי הון, מניות, מען וכדומה, ולא שילמה אגרה שנתית

שולי אבני שוהם:  בשנים האחרונות, יחידת אכיפה ובקרה כן מפעילה את סמכות הטלת העיצומים הכספיים ולכן - - -     

שמחה רוטמן: העברנו אתכם למרכז האכיפה והגבייה עכשיו

שמחה רוטמן:  זה עכשיו ממש

שמחה רוטמן:  מוקדם יותר הבוקר או שזה היה כבר קודם?     

שולי אבני שוהם: נכון

שולי אבני שוהם:  עכשיו זה שותפויות, זה היה כבר קודם

שמחה רוטמן: עכשיו זה השותפויות, אוקיי

שולי אבני שוהם: אז באמת אנחנו כן מפעילים את סמכות העיצומים והתקווה שלנו כרגע במבצע הזה זה להתגבר על החברות הישנות יותר, העתיקות יותר, לא חברות שהם במהלך העסקים הרגיל שלהם בחמש השנים האחרונות, אלא חברות שבאמת כבר אנשים מטעמם הלכו לעולמם, הם כבר לא פעילות

שמחה רוטמן: ובאמת כמה מהמסה הגדולה הזו של 2022 וינואר 2023, כמה מהם הם עתיקות וכמה מהם הם, נניח עד חמש שנים?     

שולי אבני שוהם: אני לא מכירה נתונים כאלה

שולי אבני שוהם:  אבל מנהלת יחידת רשם החברות שנמצאת איתנו, עורכת הדין מיכל שמואלי אולי תדע

שולי אבני שוהם:  מיכל, את יודעת?     

מיכאל מלכיאלי: פניתי לאיש הדאטא שלנו, ואין לדעת,  לא ניתן לשלוף את זה

שמחה רוטמן: טוב

שולי אבני שוהם: כן אומר דבר נוסף: לפני התקנות של 2017, אנחנו רואים בעצם שבאותה תקופה היו מוגשות כמחצית מהבקשות לפירוק מרצון

שולי אבני שוהם:  זאת אומרת: בעבר היו בערך 4,000 בקשות, בהיכנסם של התקנות, תקנות האגרות שהקציבו חמש שנים, ראינו עלייה ל-7,000 עד 7,500 לשנה, חמש  שנים אנחנו רואים 7,000-7,500, ולקראת השנה האחרונה באמת הצלחנו להביא לגידול של 38,000

שולי אבני שוהם:  התקווה שלנו היא במחצית השנה הקרובה שעוד נותרה לנו, שמונה החודשים שנותרו לנו, היא באמת להיכנס למבצע, להסיט כוח אדם, לייצר עוד שעות קבלת קהל, לפעמים אם יצטרכו אז גם אחר הצהריים, לאמת חתימות ולהביא בעצם לפירוק של כל החברות האלה כדי לנקות את המרשם

שמחה רוטמן: אוקיי

שמחה רוטמן:  זה לצורך אותה הצגה?     

יפית בבילה שמר: כן

יפית בבילה שמר:       רק נשלים את זה שאנחנו מבחינים גם בשלל אמצעי האכיפה שעומדים לרשותנו כפי שציינה ראש הרשות, הכרזת חברה מפרה, שזה, זה הסנקציות הנלוות לזה הם אפקטיביות מאוד לגבי חברות שהם פעילות כלכלית ורוצות לרשום שעבודים, להקים חברות חדשות וכולי

שמחה רוטמן: אבל מי שלא פעיל, זה לא מעניין אותו, חוץ מזה שהוא עלול לקבל דרישת תשלום הביתה אחרי כמה זמן מהמרכז לגביית קנסות

יפית בבילה שמר: בדיוק

יפית בבילה שמר:  אז מי שלא מעניין אותו אז יש אמצעי אכיפה קשים יותר

יפית בבילה שמר:  ויש חברות עבר, גיבנת שנוצרה בעבר בעצם, בתקופה שבה פחות הופעלו אמצעי אכיפה, שבה אנחנו מתכוונים לטפל באמצעות סמכות מחיקה מינהלית כשהתנאי זה חברות שאין להם נכסים ואין להם פעילות כלכלית

יפית בבילה שמר:  ושיש לנו כמו שצוין כאן, אמצעים אפקטיביים לבדוק את התקיימות התנאים האלה

שמחה רוטמן: טוב, בשביל זה אתם תצטרכו לא רק טאבו וכולי, חשבנות בנק ועניינים, זה הרבה יותר מורכב

יפית בבילה שמר: ברור

יפית בבילה שמר:  חלק מתיקון החוק עולה גם אפשרות פנייה לגורמים שונים, כגון תאגידים בנקאיים, שזה חשוב מאוד, וגורמים נוספים

יפית בבילה שמר:  זה אבל בפעם אחרת כמובן אני מקווה

שמחה רוטמן: באופן אבסורדי, הבעיה הגדולה היא לא אלו שלא הייתה להם מעולם פעילות כלכלית, אלא אלו שהייתה להם פעילות כלכלית מועטה מאוד

שמחה רוטמן:  ואז, מה אתם עושים אז עם האגרות שלהם?     

שולי אבני שוהם: האגרה בעיקרון היא אותה אגרה שמתבקשת מכל החברות

שולי אבני שוהם:  האגרה כוללת את כל השירותים המתבקשים

שולי אבני שוהם:  זאת אומרת שהיום להבדיל למשל מהטאבו שהוא לוקח 127 שקלים לרישום הערת אזהרה וכדומה, ברשות התאגידים משלמים אגרה שנתית פעם בשנה, וכל פעולה שנעשית, הקצאת מניות - - -     

שמחה רוטמן: את זה אני מבין, אבל הפטור מאגרה – זה לחברות ללא פעילות וללא תיק במס הכנסה או שלכולם?     

שולי אבני שוהם: לא

שולי אבני שוהם:  הפטור מאגרה הוא לכולם

שולי אבני שוהם:  כאלה שאין להם שום פעילות כלכלית, יכולים להגיש בקשה לפירוק מרצון מזורז

שולי אבני שוהם:  ואז בעצם מגיעים אלינו, פעם אחת מגישים אלינו את הטופס, מחכים שלושה חודשים וניתן צו חיסול לחברה

שולי אבני שוהם:  חברות אחרות שרוצות מרצון אבל לא מזורז, שיש להם נכסים ויש להם פעילות, אז כמובן הן עוברות את התהליך הרגיל

שולי אבני שוהם:  לכן יצרנו בתקנות המוצעות אפשרות שגם מי שהגיש לנו את תחילת הליך הפירוק השנה, אם הוא ישלים את הליך הפירוק ב-2024, הוא יוכל עדיין ליהנות מהפטור מאגרה

שמחה רוטמן: גברתי היועצת המשפטית

ניצן רוזנברג: רציתי לשאול אתכם כמה דברים קטנים: אם תוכלו לעשות סדר, להשלים את התיאור של מה שמוצע עכשיו בתקנות, גם עם התאריכים של מתי מועד הסיום של הפטור, כי יש פה באמת שלושה סוגים של חברות או הליכי פירוק –  מזורז, רגיל וחברות בית משותף

ניצן רוזנברג:  ועוד כמה שאלות קטנות: אם תוכלו להתייחס לנושא של התוקף הרטרואקטיבי, כי באמת מבקשים חודשיים-שלושה אחורה את התוקף של התקנות, וצריך לראות שבאמת יש פה רק הטבה – נשמח לשמוע התייחסות לזה

ניצן רוזנברג:  מעבר לזה, לפי מה שאמרתם זה נשמע שהפטור הזה עובד טוב

ניצן רוזנברג:  הוא ממש מצליח לתמרץ חברות להגיע ולהתפרק

ניצן רוזנברג:  השאלה היא אם אתם רואים שזה המצב ושזה עובד טוב, אז למה הפטור הזה מבוטל? הדבר האחרון שאשמח לשמוע עליו זה – השאלה מה קורה עם חברה שכבר הגישה לכם בקשה להתפרק, ועכשיו יש איזשהו פרק זמן עד שהיא מסיימת את התהליך, זה יכול לקחת שנה או - - -     

שמחה רוטמן: הם אמרו, עד מי שיסיים עד 2024 יקבל

שמחה רוטמן:  את זה הם אמרו

ניצן רוזנברג: זה הפטור

ניצן רוזנברג:  השאלה, לאחר שאתם מבטלים לחלוטין את הפטור, את האפשרות, זאת אומרת, עוד שנה, עוד שנתיים, כשתסתיים לחלוטין התקופה של הפטור, האם תהיה איזושהי אפשרות לפטור חברות שכבר הגישו את הבקשה? זאת אומרת שאם לוקח להם איזשהו פרק זמן סביר של שנה להתפרק, האם הן יהיו חייבות עדיין על השנה הזאת לשלם את האגרה השנתית?     

שולי אבני שוהם: אשיב לחלק מהשאלות וחלק אתן לעורכת הדין יפית בבילה שמר להשלים

שולי אבני שוהם:  הדבר הראשון שאתייחס אליו זה לגבי השאלה למה לא להשאיר פטור לתמיד

שולי אבני שוהם:  תשובתי היא שניסיוננו מלמד שכאשר היה פטור קבוע כפי שהיה בפקודת החברות, אז זה לא תמרץ אף חברה להגיע ולהתפרק ובעצם יצרנו מאגר שהוא גדול מדי, רחב מדי, שכולל למעלה מ-404,000 חברות

שולי אבני שוהם:  דרך אגב, את אותה בעיה יש באסטוניה, גם הם מתמודדים עם 350,000 חברות, הם דווקא במקרה הזה לומדים מאתנו איך לנסות להתגבר על הפער הזה

שולי אבני שוהם:  כי עצם הימצאותם של יותר מדי תאגידים - - -     

טלי גוטליב: זהו, אולי נשאיר

טלי גוטליב:  נכון שאם אתה תיתן גורף פטור, אז חברות לא ייסגרו

טלי גוטליב:  אבל אולי כן נאפשר בשיקול דעת שיהיה מתן פטור? למה לא להשאיר פתרון של מתן שיקול דעת ומתן פטור על ידי הגוף האחראי? זה נראה לי פתרון מאוד - - - לתת לך סמכות לפטור

שולי אבני שוהם: בוודאי שהיינו שמחים לכך

שולי אבני שוהם:  העניין הוא שבעניין של אגרות - - -     

טלי גוטליב: - - - מוחץ

טלי גוטליב:  כי אז כפונקציה של זמן

טלי גוטליב:  כי אם היא רואה שיש לה חברות שיש לה איזה תזמון שהיא רוצה לדאוג לסגירת חברות ולתמרץ, אז יש לה פה סמכות לעשות את זה

טלי גוטליב:  את זה לא צריך בחקיקה

שולי אבני שוהם: נדרשת ועדת אגרות בין-משרדית כדי להביא לפטור כלשהו מתקציב המדינה

שולי אבני שוהם:  אנחנו צריכים גם את אישור שר האוצר וגם לעבור דרך ועדה

שמחה רוטמן: טוב, יותר קל לך להביא חקיקה?     

טלי גוטליב: יותר קל ככה

שולי אבני שוהם: עשינו את אותו תהליך כאן

שולי אבני שוהם:  בעצם מה שהיינו צריכים לעשות, וזה גם עונה על השאלה של מדוע הגענו רק עכשיו

שולי אבני שוהם:  בתקופת בחירות, השר הקודם לא יכול לדון - - -     

שמחה רוטמן: לא זה

שמחה רוטמן:  אחדד את השאלה שטלי שואלת: טלי אומרת דבר כזה, וגם ניצן בצורה אחרת - -     

טלי גוטליב: כן, זה נראה לי פתרון הוגן ונוח

שמחה רוטמן: - - הרי בסופו של דבר, יכול להיות שצריך "מבצע ניקיון אביב" אחת לכמה זמן

שמחה רוטמן:  יכול להיות שתעשו חודש בשנה לטובת מחילת עוונות, אני ממליץ על חודש אלול ברוח המשפט העברי, לכאורה זה מתמרץ וזה מביא

שמחה רוטמן:  השאלה שטלי שואלת וניצן שואלת בצורה אחרת היא למה לא להפוך את זה להסדר קבע? למה לא לייצר את זה בצורה כזאת, ונכון, 2017, מה שהיה קודם, קשה ללמוד מזה גם כי לא פעלתם באופן יזום בשביל לתמרץ את זה

שמחה רוטמן:  אתם לא יודעים איך זה קורה כשיש קבע

טלי גוטליב: מה שבטוח שעדיף שזה בסמכות בידיים שלכם ולא בחקיקה

שמחה רוטמן: למה לא להעניק את הסמכות לשר המשפטים באופן קבוע בחקיקה ראשית או בתקנה לעשות מעת לעת מבצע ניקוי שולחן של ביטול האגרות כשרשות התאגידים אומרת לו: תשמע, הצטברו יותר מדי וזה מה שיביא לניקיון

שמחה רוטמן:  על פניו יש לזה הגיון

שמחה רוטמן:  להטיל אגרות צריך אישור ועדה של כנסת, זה חוק

שמחה רוטמן:  אבל בשביל לפטור מאגרות, אם מעניקים את הסמכות, זה לא

שמחה רוטמן:  זה ועדת פטור מאגרות, שייעשה התהליך הפנים ממשלתי ויעשה את הדבר הזה

שמחה רוטמן:  זה היה הסדר קבע, לפי מה שאתם רואים הוא אפקטיבי לפחות

שמחה רוטמן:  לחשוב האם לקראת תום הוראת השעה, האם לא כדאי להפוך, שהפטורים האלה יביאו

שולי אבני שוהם: אנחנו בוודאי נשקול את העניין ונשמח לבחון אותו

שמחה רוטמן: קיבלת תשובה לשאר הדברים שלך או עוד לא?                 

ניצן רוזנברג: כן

ניצן רוזנברג:  רק לתקופת הביניים בין השלב שחברה הגישה בקשה לפירוק ועד שהיא מתפרקת – אם תהיה לכם איזושהי אפשרות לעשות עם זה משהו? ומעבר לזה, להציג את התיקון שאתם מציעים ואחר כך נקריא את הנוסח

יפית בבילה שמר: יכול להיות שההצעה של כבוד היושב-ראש, היא הצעה שתהיה טעונת תיקון של חקיקה ראשית

יפית בבילה שמר:  אנחנו נבחן את העניין לקראת תום הפטור

יפית בבילה שמר:  כרגע המדיניות מובילה אותנו למצב שבו אנחנו רואים שאנחנו מצליחים למצות, ואנו בשיא של מיצוי של החברות שיש פוטנציאל שיזמו את התהליך בעצמם לעשות את זה

יפית בבילה שמר:  והכוונה שלנו באמת למצות אותו בתקופה שאנחנו מציעים לקבוע להאריך את הוראת הפטור, ולאחר מכן אנחנו נבחן את הנתונים מחדש ונראה אם יש מקום לשנות את המדיניות הזאת או שמיצינו את פוטנציאל החברות שיכולות ליזום את זה בעצמן ואז פנינו אל המחיקה המנהלית לגבי אותן חברות שנכנסו לחובות

שמחה רוטמן: יש לי קצת הרהורי כפירה בקשר לדברים שאמרתם בהתחלה

שמחה רוטמן:  שני דברים: הראשון גובה האגרה – גובה אגרת הרישום וגובה האגרה השנתית

שמחה רוטמן:  את אומרת שאתם עושים אגרה כביכול כוללת

שמחה רוטמן:  יש חברה שיהיה לה 1,000 פעולות כי כל הזמן הם מחליפים שם בעלי מניות ואתם כל הזמן צריכים לתחזק את התיק

שמחה רוטמן:  ויש חברה שלא עושה שום דבר, באמת לא עושה כלום, היא מוקמת וזאת הפעם האחרונה פחות או יותר

שמחה רוטמן:  ומלבד הנטל הבירוקרטי שאתם מטילים עליה להגיש דיווח שנתי שהוא העתק, בוודאי חברות יחיד, חברת יחד, אותו בעל מניות או דירקטור, אותו זה, כל השנה, זה למלא אותו דוח "העתק הדבק"

שמחה רוטמן:  לא משתנה שום דבר מרגע הקמת החברה ועד 120 ולפעמים גם אחרי, ואז היא הופכת להיות חברה מפרה כי הבן אדם מת והוא לא מתחזק את החברה שלו

שמחה רוטמן:  ואתם מטילים עליהם אגרה שהיא לא קטנה, אם הם משלמים בזמן זה 1,200 אם לא משלמים בזמן 1,600 בשנה, על מידע שאני אפילו לא יודע אם הוא קונסטיטוטיבי, הרי זה לא קונסטיטוטיבי, זה בעלי מניות

שמחה רוטמן:  השרות שבעל החברה או הציבור מקבל מכם הוא מוגבל מאוד בתועלת שלו, בוודאי ביחס לעלות הזאת – האם האגרות לא כבדות מדי? האם לא כדאי לחשוב או לעבור למודל של רישום פעולה? שעבודים אתם בכל מקרה גובים כן אגרה, לא? או רישום שעבוד לא?     

יפית בבילה שמר: חלק משעבוד לא

שמחה רוטמן: אולי כמו שיצרתם מסלול לחברות יחיד לרישום מזורז, ולכאורה עכשיו גם יצרתם מסלול לפירוק מזורז של חברות ללא פעילות, אולי תייצרו מסלול אגרה מופחתת למישהו שלא צריך את כל סל השירותים הנרחב שרשות התאגידים יכולה להעניק לחברה, ובא עם חברת יחיד שהאגרה תהיה יותר נמוכה? הרישום מהיר מאוד, בהקמת חברת יחיד, אין כמעט בעיות–  כל הכבוד, שאפו, קיצרתם מאוד את הימים כבר בעבר, עוד לפני כמה שנים, ולמיטב ידיעתי מתפקד כמו שצריך

שמחה רוטמן:  דווקא באופן אבסורדי, ככל שהפכתם את התהליך להרבה יותר קל ופשוט, בן אדם שואל את עצמו: למה לעזאזל אני משלם סכום כזה גדול, על משהו שמגישים שנייה וזה בערך הפעם האחרונה שאני פוגש אתכם, למה אני צריך לשלם כל כך הרבה על זה?      

שולי אבני שוהם: אני מצטרפת למחשבה של כבוד היושב-ראש

שולי אבני שוהם:  עם כניסתי לתפקיד, אחד הדברים ששאלתי את עצמי וזאת שאלה שהעסיקה גם את הרשות, זאת השאלה האם אנחנו יכולים לייצר איזושהי הקלה גם בתחום של אגרות

שולי אבני שוהם:  הנושא הזה נמצא עדיין בבחינה, אנחנו בוחנים את הנושא הזה לעומק מכמה סיבות: סיבה ראשונה – בעבר הוגשה תביעה נגד רשות התאגידים בטענה לזה שהאגרה היא אגרת יתר

שולי אבני שוהם:  ונעשתה בדיקה מפורטת ונמצא שמעל 75% מהאגרה מקבלים תמורה בעדה בכל סוג של חברה

שמחה רוטמן: יש פירוט על איזה תמורה מקבלים?     

שולי אבני שוהם: כן, בוודאי, הגשנו את זה במסגרת בית המשפט והתביעה נמחקה

שולי אבני שוהם:  מה אנחנו עושים עם היתר? אנחנו כל הזמן פועלים לייעול של כל המנגנונים

שולי אבני שוהם:  א', כמו שאמרנו, השקה של אפשרות לרשום חברה ללא עורך דין על ידי יצירה של תקנון מובנה דרך המערכות שלנו, היום אפשר לעשות את זה

שולי אבני שוהם:  ב', באזורים של ממשל זמין למשל, אנחנו מתחילים להפיץ לכל אדם את האפשרות לדעת באיזה חברה הוא נמצא ולקבל הודעות דרך ממשל זמין

שולי אבני שוהם:  ג', הקמנו את קמפוס רשות התאגידים, שהוא נותן לבעלי חברות אפשרות ללמוד אצלנו בחינם קורסים, קורס ניהול חברה חדשה, כמובן שאנחנו מביאים את כל הרגולטורים במשק ואנשים שיוכלו לעזור לאותה חברה להתקיים

שולי אבני שוהם:  ד', אנחנו כרגע עובדים על אתר הגיידסטאר שכולם מכירים

שולי אבני שוהם:  להכניס לתוכו את כל המידע על חברות כדי שאפשר יהיה לדעת איזה חברה נמצאת באיזה מקום ואפשר יהיה לקבל יותר שירותים בעת פרסום חינם מטעם המדינה

שולי אבני שוהם:  אנחנו כל הזמן עובדים על תהליכים שמאפשרים גם רישום שעבוד מרחוק, ממשקים עם הבנקים

שמחה רוטמן: הקו שלי הוא שתעשו פחות ותיקחו פחות כסף, לא שתיקחו הרבה כסף ותעשו יותר

שמחה רוטמן:  אני רוצה שרישום תאגיד במדינת ישראל ובכלל החזקת חברה, או מה שלא קיים עדיין במדינת ישראל וכדאי אולי שיהיה קיים, מה שנקרא: single part partnership  שזה בעצם אישיות משפטית שקופה לדיני המס, אבל כן עם ישות משפטית נפרדת

שמחה רוטמן:  נראה שיש לזה הרבה יתרונות בהקשרים אחרים, זה קיים בעולם ובארץ זה לא כל כך קיים

שמחה רוטמן:  הדברים האלו שיהיו גם זולים כדי שיהיה כדאי לעשות את זה גם למישהו שאין לו מחזור כל כך גדול שהוא חייב להחזיק רואה חשבון וכולי, אלא באמת לאפשר לאנשים את ההקמה

שמחה רוטמן:  את הפירוק אנחנו מקלים עליהם פה, את ההקמה כבר הקלתם, אבל בכל זאת, האגרה השנתית הזאת היא גבוהה מאוד

שמחה רוטמן:  ושוב, תפתחו עוד ועוד שירותים אז תוכלו אולי להצדיק אולי לבית המשפט את האגרה

שמחה רוטמן:  אבל אני אומר: אני לא רוצה, אני יודע מה אני עושה בחברה שלי, אני רוצה להקים חברה, אני מקים חברה בין אם מסיבות מס בין אם מסיבה שדורשים ממני לפעמים להיות תאגיד לדברים מסוים – למה שאשלם על זה 1,200 או 1,600 שקל בשנה כשאני לא צריך שום דבר?      

שולי אבני שוהם: העניין הוא באגרות שהרבה פעמים אנחנו רוצים למשל לתמרץ חברה שיש לה פעילות מינורית, אז אנחנו אמורים לתת לה פטור מאגרה או אגרה נמוכה מאוד

שולי אבני שוהם:  ואז מה שאנחנו עושים בעצם, זה שאנחנו מתמרצים אנשים להקים חברות, שזה פוגש אותנו בעולמות אחרים של מס ושל הלבנת הון שבהם אנחנו צריכים להיזהר שכשאנחנו באים להקל, אנחנו לא מכבידים באזורים אחרים

שולי אבני שוהם:  לכן כשאנחנו עושים את הבדיקה הזאת, ואנחנו עדיין עושים אותה, גם משרד המשפטים כן בודק כרגע, יש תהליך של בדיקת האגרות, אנחנו מתייעצים עם האוניברסיטה העברית, עם מדיניות ציבורית, לראות כל תזוזה שלנו באגרות, מה היא עשויה לעשות במדינה, כדי להיזהר ולא לשפוך את התינוק עם המים

שמחה רוטמן: טוב

שמחה רוטמן:       אני רוצה לנצל את ההזדמנות ולברך קבוצה של סטודנטים שנמצאת פה מהפקולטה למשפטים בקריה האקדמית אונו

שמחה רוטמן:  ברוכים הבאים

שמחה רוטמן:           בסדר גמור, נקריא, לא נצביע בכל מקרה כרגע כי קבענו שניתן התראה קצת לפני, אבל נסיים את ההקראה ומקסימום נצא להפסקה עד ההצבעה

שמחה רוטמן:  נעשה התייעצות סיעתית

ניצן רוזנברג: אפשר שאקריא כי אתה רוצה לסיים

שמחה רוטמן: בואו נסיים את ההקראה

ניצן רוזנברג: רק אגיד שעשינו פה הרבה תיקונים, זה נראה קצת אדום, אבל זה תיקוני נוסח וזה מוסכם על משרד המשפטים

ניצן רוזנברג:       	טיוטת תקנות החברות (אגרות) (תיקון) (הארכת הוראת שעה), התשפ"ג-2023         אם תרצו להסתכל, בסוף המסמך יש נוסח משולב שאפשר לראות

ניצן רוזנברג:  המסמכים שצריך להגיש אלו מסמכים של רשויות המס, שמראים שהחברה היא לא פעילה

שמחה רוטמן: אנחנו מפנים לסעיפים לא קיימים

ניצן רוזנברג: ההפניה לפקודת החברות היא נדרשת, יש איזושהי הוראת מעבר שלפיה יש חברות שעדיין הדין שחל לגביהם הוא הדין שלפי פקודת החברות

ניצן רוזנברג:  התיקון שעשינו פה הוא התוספת שאנחנו מפנים גם לסעיף המקביל בחוק החברות, שזה הסעיף העדכני שחל לגבי מרבית החברות

ניצן רוזנברג:  כרגע במצב המשפטי היום, אנחנו עדיין צריכים את שתי ההפניות האלה

שמחה רוטמן: אוקיי

ניצן רוזנברג: זה אותו דבר בתקנת משנה ג

ניצן רוזנברג:              גם זה תיקון נוסחי, שהסעיף הזה בתקנות פשוט אומר שהפטור לפי התקנות, הוא יחול רק לגבי אגרות שנתיות שטרם שולמו וזה תיקון נוסח שמבהיר בדיוק למה הדבר הזה מתכוון

ניצן רוזנברג:       החלפת תקנה 8א, שזאת התקנה שקובעת היום את התוקף

ניצן רוזנברג:  כמו שאמרנו, ב-2017 התקנה הזאת נוספה ובעצם קבעה את הפטור כמשהו שהוא קצוב בזמן

ניצן רוזנברג:  ועכשיו משנים אותה

ניצן רוזנברג:              המשמעות של תקנת המשנה שקראתי עכשיו – תקנה 5ב זו התקנה שעוסקת בחברות בית משותף

ניצן רוזנברג:  5ג זה מה שאמרתי עכשיו, זה הסעיף הכללי הזה שאומר שבעצם הפטור חל רק לגבי אגרות שנתיות שטרם שולמו, והתוקף של שתי התקנות האלה, הם מבקשים שהוא יהיה לחמש שנים נוספות

ניצן רוזנברג:       ויש פה הוראת תחילה, כאמור, תחילה רטרואקטיבית:             שזה אומר back to back עם המועד שבו התקנות הקודמות פקעו

ניצן רוזנברג:  יפית, אם את יכולה בקצרה להסביר את מה שאתן מבקשות פה עם המונחים?     

שמחה רוטמן: זה יוצא  חמש שנים מ-16 בפברואר

ניצן רוזנברג: נכון

ניצן רוזנברג:  סליחה, לא הסברתי את זה – תחילתן של תקנות חברות (אגרות) (תיקון), זה התיקון הזה

ניצן רוזנברג:  זאת אומרת, מהמועד שהתיקון הזה יפורסם, הרי ברגע שהוועדה מאשרת זה חוזר למשרד המשפטים, ומשרד המשפטים צריך לחתום

שמחה רוטמן: לא, לא ממתי שהתקנות האלו יפורסמו, מ-16 בפברואר

יפית בבילה שמר: נכון

ניצן רוזנברג: נכון

שמחה רוטמן: רטרו

שמחה רוטמן:  חמש שנים מ-16 בפברואר

ניצן רוזנברג: רטרו, מועד התחילה זה מ-16 בפברואר

ניצן רוזנברג:  ומועד התחילה זה חמש שנים, התוקף יהיה חמש שנים מהיום שבו התקנות האלה יפורסמו

ניצן רוזנברג:  מועד התוקף קדימה, מועד הסיום

ניצן רוזנברג:  חמש שנים מיום תחילתן של התקנות שאתה מאשר עכשיו

שמחה רוטמן: והתחילה שלהן היא מ-16 בפברואר 2023

ניצן רוזנברג: וההתחלה היא רטרואקטיבית

ניצן רוזנברג:  בדיוק

ניצן רוזנברג:  זה יוצא יותר מחמש שנים

שמחה רוטמן: זאת אומרת שזה יהיה פחות מחמש שנים

שמחה רוטמן:  זה יפורסם פחות מחמש שנים

שמחה רוטמן:  זה יפורסם ב-16 בפברואר 2023, והתוקף יהיה עד 15 בפברואר 2028

יפית בבילה שמר: נכון

שמחה רוטמן: גם אם התקנות האלו יפורסמו מחר, מחרתיים או בעוד חודש, התוקף שלהם יהיה עד 15 בפברואר 2028

שמחה רוטמן:  אני סתם חושב, עצה טובה, במקום לכתוב חמש מיום זה וזה, לכתוב תאריך

שמחה רוטמן:  זה הרבה יותר ברור, זה הרבה יותר הגיוני

שמחה רוטמן:  בייחוד שיש לך תקנות עם תחולה רטרואקטיבית

שמחה רוטמן:  או שתכתבו 15 בפברואר או שתכתבו 1 בפברואר, כי בעצם התקנות הקודמות חלו עד 1 בינואר

שמחה רוטמן:  אז תעשו אותה עד 1 בינואר שזה תאריך שעובדים לפיו

שמחה רוטמן:  פעם שמעתי שינואר זה חודש חשוב לעניין של דרכי עבודה של כל מיני גופים

שמחה רוטמן:  אפשר כמובן לפי תאריך עברי אם אתם רוצים

שמחה רוטמן:  אבל לדעתי לעשות את זה חמש שנים מיום התחילה, כאשר יום התחילה הוא לא יום הפרסום – זה מייצר בלבול

שמחה רוטמן:  עדיף פשוט לכתוב תאריך

יפית בבילה שמר: מקובל עלינו לכתוב - - -     

שמחה רוטמן: תקנות 5ב ו-5ג, כמו שכתבנו בתקנה 5א

שמחה רוטמן:  בתקנה 5א כתבנו תאריך, 31 בדצמבר 2023

שמחה רוטמן:  תקנות 5ב ו-5ג, שיהיו עד 31 בדצמבר 2027

שמחה רוטמן:  נכון? זאת השנה

ניצן רוזנברג: רגע, רק תסכימו על תאריך שנוכל לכתוב כבר עכשיו

יפית בבילה שמר: אם אפשר שזה יהיה 15 בפברואר

שמחה רוטמן: זה טיפה פחות מחמש, אבל זה חמש מהשנים המקוריות

שמחה רוטמן:  זה חמש ממתי שפג תוקף הקודם

שמחה רוטמן:  אתם רוצים עד 2028? עלא עיני ועלא ראסי, רק תגידו מה אתם רוצים

שמחה רוטמן:  אבל לדעתי עדיף לכתוב תאריך

יפית בבילה שמר: אפשר לשים 15 בפברואר 2028, ואז אין לנו בעיה עם זה

שמחה רוטמן: למה 15 בפברואר?     

ניצן רוזנברג: כי זה מה שהם ביקשו

יפית בבילה שמר: כי זה הרצף

יפית בבילה שמר:  זה היום שבעצם ניתנה הוראת השעה

שמחה רוטמן: אני מבין, אבל אתם - - - אני מעדיף 1 בינואר

שמחה רוטמן:  פשוט, 31 בדצמבר

שמחה רוטמן:  שיהיה סוף שנה, שאנשים ידעו

שמחה רוטמן:  זה יותר הגיוני

שולי אבני שוהם: מקובל

ניצן רוזנברג: 1 בינואר 2027?     

שמחה רוטמן: 31 בדצמבר 2027

שמחה רוטמן:  פשוט תאריך

שמחה רוטמן:  כי כשיש לך תחולה של חמש שנים מיום תחילה

שמחה רוטמן:  אתם רוצים עוד שנה? אין בעיה

יפית בבילה שמר: זה מקובל עלינו

ניצן רוזנברג: אז תקנות 5ב ו-5ג - - -     

שמחה רוטמן: לא, אני מבחינתי להפוך את זה להסדר קבע

שמחה רוטמן:  הם רוצים לקצר

יפית בבילה שמר: כן

יפית בבילה שמר:  חובת תשלום האגרה הקבועה בחוק, פטור נקצב - - -     

שמחה רוטמן: נכון

שמחה רוטמן:  אפשר גם לכתוב פטור בחוק

שמחה רוטמן:  זה גם בסדר

יפית בבילה שמר: רצית שאתייחס לשאלה שלך

ניצן רוזנברג: יש לנו זמן? אני לא יודעת

שמחה רוטמן: יש זמן

שמחה רוטמן:  אין בעיה, אנחנו פה בנחת

שמחה רוטמן:  אני גם לבד, אני יכול עוד מעט לאשר את זה

שמחה רוטמן:  מי בעד? מי נגד? מי נמנע?     

יפית בבילה שמר: לעניין הפטור, אז כמובן שהתחלנו לקדם את התיקון טרם פקיעת הוראת השעה

יפית בבילה שמר:  זה תהליך מרובה שלבים, גם לאור הסטטוס של בין ממשלות המעבר והתקופה שעד לכינונה של הממשלה החדשה

יפית בבילה שמר:  ומה שכבר ציינו קודם, שלאורך השנים, לא ראינו שהתמריץ החיובי הזה באמת עשה גידול משמעותי, עד לשנת 2022, ששם עם כל האמצעים הנוספים שהפעלנו

יפית בבילה שמר:  אמצעים שחלק מהם, אגב, אני רוצה להתייחס לעוד שני דברים ולהדגיש אותם

יפית בבילה שמר:       עם כניסתו לתוקף של חוק חדלות פירעון משיקום כלכלי שבו היה תיקון עקיף לחוק החברות, מסלול הפירוק המזורז למעשה נכנס לתוקף

יפית בבילה שמר:  ומאז אנחנו רואים גידול משמעותי ומתמשך בבקשות שמוגשות לפירוק מזורז

יפית בבילה שמר:  בשנת 2020 שבה הוגשו 4,700 בקשות לפירוק מזורז, בשנת 2021 הוגשו כבר 9,500, וכך שאנחנו רואים את הגידול המתמשך והתוצאה של הדבר הזה, שזה הליך באמת קל ומקוצר

יפית בבילה שמר:  ובנוסף לו, קיבלנו הסמכה משר המשפטים לעובדים מקצועיים של רשות התאגידים להזהיר על פני תצהיר שנדרש בהליכי פירוק מרצון, מה שמוזיל משמעותית לציבור את הליך הפירוק, לאור הצורך לא להידרש בהכרח לשירותי עורך דין לצורך התצהיר הפירוק מרצון

יפית בבילה שמר:  כשבעצם קיימים לנו היום לפי החוק וכך גם הגדרנו את זה בתקנות, שני מסלולי פירוק

יפית בבילה שמר:  פירוק אחד זה פירוק רגיל בהליך רצון, שההתחלה שלו זה בהחלטת החברה, באסיפה כללית

יפית בבילה שמר:  תצהיר כושר פירעון על ידי רוב הדירקטורים, כשהחברה יכולה לפרוע את חובותיה תוך 12 חודשים מתחילת הפירוק שלה ומינוי של נאמן שהוא אמון על הליך הפירוק

יפית בבילה שמר:  ברור תביעות החוב, תשלום חובות החברה, חלוקת היתרה בין בעלי המניות

יפית בבילה שמר:  כשהוא מסיים את תפקידו, הוא מכנס אסיפה כללית לאישור הדוח המסכם של הליך הפירוק

יפית בבילה שמר:  הטיוטה שלו מצורפת לאסיפה הכללית, והוא שולח לרשם את הפרוטוקול בצירוף הדוח המסכם לצורך החיסול של החברה

יפית בבילה שמר:  זאת הסיבה לצורך לחברה בהליך בפירוק רגיל, אז קבענו את המועד שבו היא צריכה להגיש את הבקשה, שזה תחילת הפירוק ומינוי הנאמן, שזה עד סוף השנה הנוכחית

יפית בבילה שמר:  וגם את המועד שבו היא צריכה להשלים את הליך הפירוק, כלומר להגיש לרשם את הדוח המסכם לצורך חיסולה

יפית בבילה שמר:  היא צריכה להגיש את הבקשה עד סוף השנה הזאת והיא צריכה להשלים את הליך הפרוק עד סוף שנת 2024

יפית בבילה שמר:  זה היה סוג אחד

יפית בבילה שמר:  כדי לקבל את הפטור, שהפטור הוא כמובן פטור על השנים שבהם החברה הייתה לא פעילה כלכלית כפוף להצגת האישורים הנדרשים

יפית בבילה שמר:       המסלול השני, הפירוק המזורז, שנכנס כמו שאמרנו בספטמבר 2019, מיועד לחברות שאין להם חובות, נכסים, הליכים משפטיים, הליכים מינהליים תלויים ועומדים

יפית בבילה שמר:  הוא גם כן מתחיל בהחלטת החברה על פירוק ותצהיר של רוב הדירקטורים, שהתקיימו התנאים האלה לפירוק המזורז ולא ממונה נאמן, אין את ההוצאות האלה, וכאמור, אפילו לא את ההוצאה של התצהיר כשאפשר לעשות את זה מולנו

יפית בבילה שמר:  וככל שלא מוגשת התנגדות, תוך 100 ימים מתחסלת החברה למעשה על ידנו

יפית בבילה שמר:  אם מוגשת התנגדות, זה מעביר אותנו להליך של הפירוק הרגיל

יפית בבילה שמר:       לגבי אותן חברות, כיוון שזה הליך קצר מאוד וממוקד, אז הן צריכות להגיש את הבקשה לפירוק מזורז עד סוף השנה הזאת

יפית בבילה שמר:       לגבי הסוג השלישי שהתייחסת אליו, חברות בית משותף

יפית בבילה שמר:  כאן כבר יש חסמים נוספים שהם לא רק באחריות החברה

יפית בבילה שמר:  זאת אומרת שלצורך החברה של אותן חברות, נדרש הליך של רישום בית משותף

יפית בבילה שמר:  ולכן זה משהו שאורך תקופה יותר ארוכה ולכן נדרשת הארכה של תקופת הוראת השעה לתקופה ארוכה יותר

יפית בבילה שמר:  זה מה שאנחנו מציעים במסגרת התקנות

יפית בבילה שמר:       לגבי השאלה שלך לעניין אחרי ביטול הפטור, אחרי שכבר תפוג הוראת השעה

יפית בבילה שמר:  בתקופה שהחברה היא בפירוק מרצון היא עדיין תצטרך לשלם אגרה שנתית

יפית בבילה שמר:  אבל זה משהו שלא דנו בו והוא דורש גם את אישור ועדת האגרות

יפית בבילה שמר:  אנחנו נשקול אותו במסגרת כשתסתיים התקופה הזאת, נשקול האם להתייחס גם לתקופה הזאת, כי גם בכך יכול להיות תמריץ לעודד חברות באופן שגרתי

שמחה רוטמן: בינתיים איש הדאטא שלכם הצליח לאתר את החלוקה כמה הם חדשות וכמה הם ישנות? אני שוב אומר, אני חושב שהמספרים של מהלך העסקים הרגיל של יצירת חברות – כמה חברות נרשמות כל שנה?     

שולי אבני שוהם: 20,000 בערך

שמחה רוטמן: ואתם אומרים שמוגשת כ-7,000 בקשות

שמחה רוטמן:  זה מאוד יכול להיות שמ-20,000 של שנה קודמת נמחקות 5,000

שולי אבני שוהם: צריכים קצת תקציבים לשכפל את יכולות ה-BI שלנו

שולי אבני שוהם:  אבל באמת כדי - - -     

שמחה רוטמן: לא צריך הרבה BI

שמחה רוטמן:  אתם פשוט יודעים כמה חובות מחקתם

שמחה רוטמן:  זה דבר דווקא שקל מאוד, אתם יודעים חוב אגרה

שולי אבני שוהם: אנחנו לא מבצעים מחיקת חובות

שמחה רוטמן: לא, כשאתם כרגע - - -      

שולי אבני שוהם: החובות הם שבע שנים אחורה

שולי אבני שוהם:  אם זה מ-30 שנה, אנחנו לא מייצאים - - -     

שמחה רוטמן: בסדר, אז אתם לא תדעו - - - אבל אתם כן תדעו משלוש שנים, חמש שנים, שבע שנים

שולי אבני שוהם: נכון, בוודאי

מיכאל מלכיאלי: הבדיקה שהוא עשה מתייחסת לחברות שיש להם ותק של חמש שנים

מיכאל מלכיאלי:  ב-2022 כ-85% מהחברות שהתפרקו אלה חברות שהן בנות ותק של מעל חמש שנים

שמחה רוטמן: ב-2022, 80% מעל ותק של חמש שנים?     

מיכאל מלכיאלי: כן

שמחה רוטמן: כבוד

שמחה רוטמן:  לא כבוד

שמחה רוטמן:  זה יפה, מרשים ביותר

שמחה רוטמן:  ואין לכם עוד ניתוח על הגל האחרון מן הסתם

מיכאל מלכיאלי: יש לנו את של 2023

מיכאל מלכיאלי:  יש לנו כאן 43%

מיכאל מלכיאלי:  אבל כמובן שזה מספר חודשים מועט

שמחה רוטמן: כן

שמחה רוטמן:  אבל אני אומר, דווקא המבצע הזה עם הפנייה האינטנסיבית שהבנתי שאתם עושים אותו רק בינואר או לקראת סוף התקופה של הוראת השעה

שמחה רוטמן:  התחלתם את זה בדצמבר?     

מיכאל מלכיאלי: בנובמבר

שמחה רוטמן: נובמבר, נכון

שמחה רוטמן:  המבצע הזה הניב דווקא יותר חדשים באופן יחסי למה שהיה לכם ב-2022

שמחה רוטמן:  כלומר הוא יותר השפיע על בעלי חברות חדשות, כי הם כמעט חצי מהם

מיכאל מלכיאלי: מהנתונים האלה כן

שולי אבני שוהם: חלק מהבקשות עדיין בכוונה לא מטופלות, כי ברגע שאנחנו נלחץ enter במערכת לפני שיש לנו את הארכת הפטור, אנחנו מייצרים בעצם חוב לחברה

שולי אבני שוהם:  לכן יש לנו כרגע למעלה מ-7,000 בקשות בהמתנה

שולי אבני שוהם:  ואני מניחה שגם הם ישפיעו על הנתונים האלה

שמחה רוטמן: אוקיי, בסדר גמור

שמחה רוטמן:  אצא להתייעצות סיעתית עם עצמי עד השעה 12:20

שמחה רוטמן:  יוצאים להפסקה, תודה רבה

שמחה רוטמן: טוב, חזרנו רבותי לדיון בנושא האגרות

שמחה רוטמן:  שמענו את הכול

שמחה רוטמן:  התייעצנו סיעתית

שמחה רוטמן:  הגענו למסקנה שמלבד שינוי התאריך הדרסטי שעשינו ל-31 וכולי, אין שינויים בכלל

ניצן רוזנברג: רגע, רק תקריא: מצביעים על תקנות החברות - -     

שמחה רוטמן: מצביעים על תקנות החברות

ניצן רוזנברג:  - - (אגרות) (תיקון) (ארכת הוראת שעה) תשפ"ג, 2023

ניצן רוזנברג:  עם התיקונים שהוועדה הכניסה בהם בנוסף

שמחה רוטמן: עם התיקון שהוועדה הכניסה לנוסח

שמחה רוטמן:  תיקוני הוועדה

שמחה רוטמן:  אנחנו מצביעים

שמחה רוטמן:  מי בעד ירים את ידו? שלושה

שמחה רוטמן:  מי נגד? אין מתנגדים

שמחה רוטמן:  מי נמנע? אין נמנעים

שמחה רוטמן: בעד – 3 

שמחה רוטמן: נמנעים – אין     					     אושר

שמחה רוטמן: אני קובע כי תקנות החברות (אגרות) (תיקון) (הארכת הוראת שעה) התשפ"ג-2023, אושרו על ידי הוועדה בנוסח המדובר

שמחה רוטמן:  עכשיו אנחנו יוצאים להפסקה של דקה וחצי כדי לשבת ולנהל את ההצבעה על ההסתייגויות ועל פרק החוק בנוגע לירושה

שמחה רוטמן:  אתם משוחררים, תודה רבה