הוועדה למיזמים ציבוריים, כנסת 25, פרוטוקול מספר 10, 2023-05-02 00:00

אוהד טל: צוהריים טובים לכולם

אוהד טל:  לאחר ההפסקה אנחנו מחדשים את הדיון

אוהד טל:  הגענו לסעיף 31 בחוק ומשרד האוצר מוזמן להמשיך בהקראה

עמיהוד שמלצר: 31

עמיהוד שמלצר: 	רשימת המנפיקים בעלי היקף פעילות רחב     

עמיהוד שמלצר: הוא מנפיק שהנפיק עשרה אחוזים או יותר ממספר כרטיסי החיוב התקפים שהונפקו בישראל, או מנפיק אשר באמצעות כרטיסי החיוב שהנפיק בוצעו עשרה אחוזים לפחות מסכום העסקאות שבוצעו בישראל בשנה הקלנדרית הקודמת באמצעות כרטיסי חיוב שהונפקו בישראל

עמיהוד שמלצר:  לשם חישוב השיעור כאמור רשאי השר, בהתייעצות עם המאסדר ועם הממונה על התחרות, להורות כי יראו במנויים להלן, כולם או חלקם, חלק מהמנפיק, אם סבר כי הדבר דרוש לשם הבטחת התחרות בתחום סליקת עסקאות בכרטיסי חיוב או לשם הבטחת טובת המשלמים או המוטבים:     

עמיהוד שמלצר: תאגיד השולט במנפיק

עמיהוד שמלצר: הוא מנפיק של אמצעי תשלום מסוג של אמצעי תשלום שקבע השר, לפי הצעת הרשות או בהתייעצות עימה ובהתייעצות עם הממנה על התחרות, הנגיד והמפקח על נותני שירותים פיננסיים, משיקולים הנוגעים לתחרות במערכת הפיננסית, ששיעור אמצעי התשלום כאמור שהנפיק מתוך אותם אמצעי התשלום התקפים שהונפקו בישראל עולה על השיעור שקבע השר, או ששיעור העסקאות שבוצעו באמצעות אמצעי התשלום כאמור שהנפיק מתוך סכום העסקאות הכולל שבוצעו בישראל בשנה הקלנדרית הקודמת, באמצעות אותם אמצעי התשלום שהונפקו בישראל, עולה על השיעור שקבע השר

עמיהוד שמלצר:  לשם חישוב השיעור כאמור רשאי השר, בהתייעצות עם המאסדר ועם הממונה על התחרות, להורות כי יראו במנויים בפסקה (1)(א) עד (ג), כולם או חלקם, כחלק מהמנפיק אם סבר כי הדבר דרוש לשם הבטחת התחרות בתחום סליקת עסקאות באמצעי תשלום או לשם הבטחת טובת המשלמים או המוטבים

עמיהוד שמלצר: בסעיף זה, "מנפיק" – כהגדרתו בסעיף 30(ב)

עמיהוד שמלצר:  
     32

עמיהוד שמלצר: 	מנפיק בעל היקף פעילות רחב     

עמיהוד שמלצר: השר, לפי הצעת הרשות או בהתייעצות עימה, ובהתייעצות עם הנגיד ועם הממונה על התחרות, רשאי לפטור מנפיק בעל היקף פעילות רחב מהוראות סעיף קטן (א), אם סבר כי החלת הוראות הסעיף האמור על אותו מנפיק עלולה לפגוע בתחרות בתחום הנפקת אמצעי תשלום כך שהתועלת מהחלת ההוראות לשם הבטחת התחרות בתחום סליקת פעולות תשלום תהיה נמוכה מהפגיעה כאמור, ובהתחשב בטובת המשלמים או המוטבים

עמיהוד שמלצר: בדיון הקודם דיברנו על הגדרת סולק בעל היקף פעילות רחב ועל החובות שיחולו לגביו

עמיהוד שמלצר:  מנגנון דומה קיים לגבי – אני אדגיש את ההבדלים אבל קיים לגבי – מנפיק בעל היקף פעילות רחב

עמיהוד שמלצר:  כמו שאמרנו, שוק התשלומים הוא שוק דו-צדי ואנחנו לא רוצים, חוששים, למנוע מצב שבו גורם חזק בצד אחד יפעיל כוח שוק גם בצד השני

עמיהוד שמלצר:  לכן בדומה להוראה שקבועה כיום בחוק הבנקאית (רישוי), מנפיק בעל היקף פעילות רחב חייב להתקשר עם סולק של אותו אמצעי תשלום

עמיהוד שמלצר:  כאן ברירת המחדל היא שלא כמו בסולק, מנפיק בעל היקף פעילות רחב, כברירת מחדל חייב להתקשר עם כל סולק כאשר לשר יש סמכות לפטור מנפיקים ספציפיים

עמיהוד שמלצר:  ההגדרה של מנפיק בעל היקף פעילות רחב דומה למה שקבוע היום וזה אומר מי שהנפיק למעלה מ-10 אחוזים של כרטיסי חיוב בישראל או מי שלמעלה מ-10 אחוזים מסכום העסקאות ששולמו בכרטיסי חיוב נעשו באמצעות כרטיסי החיוב שהוא הנפיק, כאשר בדומה לסיפור של מנפיק בעל היקף פעילות רחב, אנחנו מאפשרים לשר להוסיף אמצעי תשלום

עמיהוד שמלצר:  זאת אומרת, להכניס מנפיק לא של אמצעי תשלום מסוג כרטיס החיוב אלא להגדיר מנפיק של אמצעי תשלום מסוג שיקבע השר וגם את השיעורים שמעליהם מנפיק של אותו אמצעי תשלום ייחשב כמנפיק בעל היקף פעילות רחב, שיהיה חייב להתקשר עם סולק בעל היקף פעילות רחב של אותו אמצעי תשלום

עמיהוד שמלצר:       בנוגע להערות שקיבלנו מיושב ראש הוועדה, מהיועץ המשפטי, להכנסה של התייעצות עם הגורמים הרלוונטיים, נכניס לסעיף הזה כולל גם אישור של הוועדה להגדרת האמצעים

איתי עצמון: אותם תיקונים שערכנו בעניין הסולק

איתי עצמון:  נכניס בהתאמה גם כאן

עמיהוד שמלצר: נכון

איתי עצמון: יש לנו עוד הערה לעניין סעיף 32, לעניין הפטור

איתי עצמון:  קודם כל, חשבנו שכדאי להבהיר שהפטור יכול להיות לתקופה קצובה

איתי עצמון:  הערה נוספת היא לעניין מתן פומבי להחלטה

עמיהוד שמלצר: שתי ההערות מק ובלות

עמיהוד שמלצר:  אנחנו נוסיף אפשרות לקביעה של פטור לתקופה קצובה ואנחנו ברשימה שהמאסדרים יפרסמו את המנפיקים בעלי היקף פעילות רחב, שרק מי שמנוי שם חלה לגבי החובה, גם יהיה רשום ממנפיקים שהם בעלי היקף פעילות רחב אבל שקיבלו פטור מהשר

איתי עצמון: ברשימה שתפורסם באינטרנט

עמיהוד שמלצר: כן

עמיהוד שמלצר:  ברשימה שתפורסם באינטרנט

עמיהוד שמלצר:  השר יודיע על כך למאסדר הרלוונטי כאשר הוא פוטר

איתי עצמון: על הפטור

עמיהוד שמלצר: אם הוא פוטר, הוא יודיע על כך למאסדר הרלוונטי

עמיהוד שמלצר:  כן

עמיהוד שמלצר:  כדי שהוא יפרסם ברשימה

ענת סביצקי ביינהורן: בגדול ההגדרה של מנפיק בעל היקף פעילות רחב כוללת תנאי שבוצעו לפחות 10 אחוזים מסכום העסקאות בישראל

ענת סביצקי ביינהורן:  זה כבר לא כל כך מתאים למצב שנתח העסקאות בחוץ לארץ עולה בצורה דרמטית

ענת סביצקי ביינהורן:  מאז סוף שנת 2020 עד סוף שנת 2022 הנתח של סכום העסקאות בחוץ לארץ הכפיל את עצמו והוא כבר דו ספרתי

ענת סביצקי ביינהורן:  באמת לא הגיוני לא להכליל את כל הקניות של הישראלים ב- נקסט ובחוץ לארץ וכולי

מיכאל בן דהן: לגבי ההערה הזאת

מיכאל בן דהן:  דבר ראשון, החישוב כאן הוא חישוב של מונה ומכנה ובשניהם אנחנו מתייחסים באותו אופן

מיכאל בן דהן:  כלומר, גם במונה, כמה מנפיק ספציפית, כי אנחנו מחשבים את העסקאות שלו בישראל, וגם במכנה, את העסקאות בישראל

מיכאל בן דהן:  כלומר, הגידול בעסקאות בחוץ לארץ לא אמור להשפיע באופן מהותי על החישוב כי אנחנו נחסר גם את כל הפעילות בחוץ לארץ או יותר נכון לא נחשיב אותן, גם במונה וגם במכנה

מיכאל בן דהן:  בגלל שזה פרופורציונלי פחות או יותר, לא אמור להיות שינוי מבחינת החישוב

ענת סביצקי ביינהורן: אבל יכול להיות שיש מנפיק שנתח העסקאות שלו בחוץ לארץ הוא משמעותי

מיכאל בן דהן: בעניין הזה, הרציונל הוא לגבי הסולקים בישראל

מיכאל בן דהן:  החובה שלו גם חלה על הסולקים בישראל להתקשר עם אותו מנפיק

מיכאל בן דהן:  בגלל זה מה שרלוונטי זה השוק הישראלי ולא שווקים אחרים

מיכאל בן דהן:  אני אומר שאם ייכנסו חברות זרות לישראל שיש להן פעילות ענפה בחוץ לארץ, זה יכול להיות חוסר פרופורציה משמעותי מאוד בין הפעילות שלהן בחוץ לארץ לבין הפעילות בישראל

מיכאל בן דהן:  בגלל זה אנחנו לא רואים את זה כרלוונטי לעניין החישוב הזה, מה גם שכמו שאמרתי, החובה חלה לעניין הסולקים בישראל ולגבי הפעילות בישראל

אילנית מדמוני: בנק ישראל

אילנית מדמוני:  יש גם את מספר הכרטיסים

אילנית מדמוני:  זאת אומרת, זה הגבוה מביניהם

אילנית מדמוני:  זה או מספר הכרטיסים או הפעילות בישראל

אילנית מדמוני:  זה נותן מענה להתפלגות בין החברות

נטע דורפמן רביב: אותה הערה שהערנו קודם

נטע דורפמן רביב:  אנחנו סבורים שיש צורך לקבוע את הסף המינימלי בחוק וכמובן ההערה שלנו בדיוק הפוכה

נטע דורפמן רביב:  אנחנו חושבים שכל הפעילות, כאשר מדובר בגופים זרים, בהקשר של אם יחליטו להרחיב על אמצעי תשלום נוספים, זה צריך להיות רק בישראל והשוק הרלוונטי

נטע דורפמן רביב:  בוודאי שאי אפשר יהיה גם להפריד

נטע דורפמן רביב:  זאת אומרת, צריך להפריד בין הפעלות של גוף זר שבא לישראל, הפעילות שלו בחוץ לארץ לעומת הפעילות שלו בישראל, היא כמובן לא רלוונטית לצורך הפסקה

ענת סביצקי ביינהורן: אני רוצה לחדד

ענת סביצקי ביינהורן:  לא מדובר על פעילות בחוץ לארץ אלא מדובר על הפעילות של משתמשים ישראלים בחוץ לארץ

מיכאל בן דהן: חידוד לגבי מה שאמרת

מיכאל בן דהן:  הסמכות של השר נוגעת לאמצעי תשלום התקפים שהונפקו בישראל

נטע דורפמן רביב: זו הייתה תגובה

נטע דורפמן רביב:  סליחה, לא הבהרתי נכון

נטע דורפמן רביב:  זאת תגובה להערה שניתנה קודם

נטע דורפמן רביב:  חשוב להבהיר שאנחנו דווקא חושבים הפוך

נטע דורפמן רביב:  חשוב להשאיר את הפעילות, אם בכלל יש הסמכה

נטע דורפמן רביב:  חשוב כמובן להשאיר רק על פעילות בתוך ישראל

מיכאל בן דהן: הסעיף הבא הוא סעיף 33, מה שאנחנו מכנים קישוריות בין אפליקציות

מיכאל בן דהן:  נתנו הקדמה לעניין הזה במצגת שהצגנו והסברנו את הרציונל

מיכאל בן דהן:  אבל עכשיו אנחנו נרצה טיפה להרחיב

מיכאל בן דהן:  אני מזכיר שהסעיף הזה, בניגוד לסעיפים הקודמים בהם לקחנו הוראות קיימות בחוק והטמענו אותם ועשינו את השינויים הנדרשים, לדעתנו כאן אנחנו עושים סעיף חדש בנושאים תחרותיים שהוא נוגע לשוק העברות בין יחידים

מיכאל בן דהן:  כלומר, כשאני לצורך העניין רוצה להעביר לעמיהוד, אנחנו לא בתי עסק, אנחנו מעבירים בינינו, זה השוק הרלוונטי

מיכאל בן דהן:  אנחנו מכנים את זה P טו P, פיר טו פיר

מיכאל בן דהן:       הצעד הזה נולד ממחקר של רשות התחרות - ואני אעביר אחר כך לרשות התחרות להסביר מעט על המחקר – שמצאה שבשוק הזה, ספציפית בישראל, יש מה שנקרא אפקט רשת

מיכאל בן דהן:  אפקט רשת הוא מצב בו הלקוח, הערך שלו מאפליקציה מסוימת, גדל ככל שליותר חברים שלו יש את אותה אפליקציה

מיכאל בן דהן:  נורא ברור לראות את זה לדוגמה באפליקציות מסרים, ב-ווטסאפ

מיכאל בן דהן:  ברגע שלי יש ווטסאפ, לעמיהוד יש ולכולם בוועדה יש ווטסאפ, אני יכול לתקשר איתם באמצעות הכלי הזה

מיכאל בן דהן:  אם אני ארצה עכשיו להחליף אפליקציה שעושה בדיוק את אותה פעולה, אני אהיה בבעיה כי אני צריך לשכנע את כולם לעבור לאותה אפליקציה שאני אוהב וזה לא מעשה טריביאלי

מיכאל בן דהן:  לכן נוצר מצב אבסורדי שככל שאתה גדל בשוק הזה ויש לך כוח שוק, כך יש איזושהי מכפלה לקוח השוק הזה כי אפקט הרשת שלך גדל

מיכאל בן דהן:       כשהסתכלנו על השוק הזה, היו כל מיני הצעות, אנחנו חשבנו לטפל בזה באופן הכי מדויק שאפשר ופשוט לצמצם באופן משמעותי את אפקט הרשת

מיכאל בן דהן:  איך אנחנו עושים את זה? אנחנו רוצים להחיל חובה על אותן אפליקציות גדולות שכבר צברו איזשהו אפקט רשת מסוים, לחייב אותן "לדבר"

מיכאל בן דהן:  כלומר, אנחנו ניגע בנוסח, להעביר כספים בינן לבין אפליקציות אחרות, אנחנו נחייב אותן לאפשר את הדבר הזה

מיכאל בן דהן:  כך כל אפליקציה אחרת שרוצה להיכנס לשוק ונתקלת בבעיה של אפקט רשת, תוכל לגשת אל אותן אפליקציות ולדרוש שהלקוחות שלה יוכלו להעביר ללקוחות שנמצאים אצל האפליקציה שיש לה את אותו אפקט רשת

מיכאל בן דהן:       מעבר לזה, אנחנו גם מחילים חובה על מנהלי חשבונות תשלום

מיכאל בן דהן:  אני מזכיר שניהול חשבון תשלום, זאת המילה הכללית לעו"ש

מיכאל בן דהן:  היום זה בנקים, מחר אנחנו מצפים, בעקבות החקיקה הזאת, שיהיו כאן הרבה גופים חדשים שיציעו את השירות הזה

מיכאל בן דהן:  אנחנו מחייבים אותם לקבל העברות באמצעות פרט מזהה

מיכאל בן דהן:  היתרונות המרכזיים של האפליקציות – וזה לא חדש, זה לא רק נכון לישראל אלא זה גם בכל העולם – האפליקציות האלה אפשרו פעם ראשונה, במקום לשים מספר חשבון בנק, סניף וכל הדברים האלה, פשוט לבחור מספר טלפון באמצעות מספר הטלפון הזה הן יודעות לשלוח את הכספים למוטב הרלוונטי

מיכאל בן דהן:  אנחנו מחייבים את ניהול חשבונות התשלום מסדר גודל מסוים, לאפשר לקבל כספים באמצעות פרט מזהה

מיכאל בן דהן:  היכולת של האפליקציות החדשות וגם הקיימות לגשת לאזרחים שאין להם אפליקציות כאלה או שיעדיפו לקבל את זה ישירות לחשבון הבנק, הם יוכלו לעשות את זה ישירות לאותו חשבון בנק

אוהד טל: גם אם למוטב אין אפליקציה, זה יכול להגיע אליו לחשבון הבנק

מיכאל בן דהן: נכון

מיכאל בן דהן:  אין צורך לשלוח ל-ביט או לפיי-בוקס

מיכאל בן דהן:  אפשר לשלוח ישירות לחשבון הבנק

מיכאל בן דהן:       אני אשמח אם רשות התחרות תרחיב קצת על המחקר ועל הממצאים

אוהד טל: כן

אוהד טל:  בבקשה

זהר בוצר שלו: כפי שמיכאל אמר, זה שוק שמתאפיין באפקט רשת

זהר בוצר שלו:  זאת אומרת, באמת הערך ללקוח של האפליקציה עולה ככל שיותר ויותר משתמשים באפליקציה

זהר בוצר שלו:  מטבע הדברים שוק כזה שמתאפיין באפקט רשת, בסופו של דבר מתכנס למנצח יחיד

זהר בוצר שלו:  זה שוק של מנצח יחיד שבעצם כולם יהיו באותה פלטפורמה על מנת שיוכלו לתקשר אחד עם השני

זהר בוצר שלו:  כל זה באופן שיעשה את זה בלתי אפשרי למישהו חדש להיכנס לשוק

זהר בוצר שלו:  יש שחקנים שחושבים להיכנס

זהר בוצר שלו:  מעבר לזה, גם יאפשר אולי לאותו מנצח יחיד להשתמש בכוח המונופוליסטי שלו לרעה בהמשך

זהר בוצר שלו:  כלומר, גם אם תגיע אפליקציה שתציע איזשהו שירות חדשני וטוב ומעולה, היא לא באמת תצליח לחדור לשוק בגלל שלא תהיה לה את האפשרות לגרוף את המשתמשים אליה

זהר בוצר שלו:       צריך לזכור שאנחנו לא מדברים רק תחרות בתחום ה-P טו P כי בסופו של דבר אנחנו רואים את האפליקציות האלה כפלטפורמה למכירת מוצרים פיננסיים נוספים ולכן זאת תחרות גם בשווקי המשך

זהר בוצר שלו:  לכן, כמו שמיכאל אמר, אנחנו המלצנו את הקישוריות הזו בין האפליקציות שתפתור את הבעיה הזו ותאפשר לכל לקוח לבחור את האפליקציה הכי טובה מבחינתו ולא רק את האפליקציה שבה נמצאים כולם

אוהד טל: אם אני מבין נכון, כך זה גם עובד באירופה

זהר בוצר שלו: מבחינת הקישוריות?     

אוהד טל: כן

זהר בוצר שלו: לרוב כן

זהר בוצר שלו:  זה תלוי במבנה באירופה

מיכאל בן דהן: יש הרבה מאוד שווקים, ובדרך כלל הדרך בה זה מתנהל, באירופה יש לחץ תחרותי על הבנקים מצד ענקיות הטכנולוגיה והם לרוב מתאגדים ביניהם, בין אם הם מתחילים בהתחלה לבד ואז מתאגדים אבל יש איזושהי אפליקציה כלל בנקאית שעושה את הקישוריות האלה

מיכאל בן דהן:  זה בעיקר נפוץ במדינות הנורדיות, בשוודיה וכולי

מיכאל בן דהן:  אין את הבעיה כמו שיש אצלנו שיש איזשהו מנצח יחיד, שחקן בשוק שתפס כוח משמעותי, אלא זה איזשהו שירות שהמערכת הבנקאית נותנת לציבור ואז כל החששות התחרותיים לא קיימים

מיכאל בן דהן:  אנחנו לא מכירים הוראה כזאת באירופה אבל גם החששות שאצלנו קיימים, הסיטואציה הזאת, אין סיטואציה דומה באירופה

מיכאל בן דהן:  הם מעולם לא נדרשו לסוגיה הזאת

מיכאל בן דהן:       ספציפית לעניין הדיון היום

מיכאל בן דהן:  הצעד הזה הוא צעד שבאמת ישבנו ביחד עם בנק ישראל, רשות התחרות, רשות ניירות ערך בצוות משותף הרבה מאוד זמן כדי להבין איך אנחנו עושים את זה ולמה אנחנו עושים את זה

מיכאל בן דהן:  ספציפית בעניין של האפיון של המערכת, אנחנו כן נשמח אם בשלב הזה אנחנו לא ניגע בסעיף הרלוונטי שמתייחס לדבר הזה ונציף אותו בהמשך

מיכאל בן דהן:  קיבלנו הערות מהציבור לגבי הבהירות שלו ולגבי הוודאות שהוא מייצר ואנחנו כן רוצים לקחת עוד דיון כדי לחשוב על הדבר הזה ולהציג אותו בצורה מלאה

אוהד טל: בסדר גמור

אוהד טל:  מקובל

עמיהוד שמלצר: אני אקריא את הסעיף

עמיהוד שמלצר:      33

עמיהוד שמלצר: 	נותן שירות להעברת כספים בין יחידים שהוא בעל היקף פעילות רחב     

עמיהוד שמלצר: "מוטב" – מוטב שהוא יחיד

עמיהוד שמלצר:      "מנפיק" – חברת תשלומים, תאגיד בנקאי, בעל רישיון למתן שירותי פיקדון אשראי או בעל רישיון נותן שירותי תשלום יציבותי, שעיסוקם בהנפקה של אמצעי תשלום

עמיהוד שמלצר:      "משלם" – משלם שהוא יחיד

עמיהוד שמלצר:      "נותן שירות להעברת כספים בין יחידים" – מנפיק שהוא גם סולק, הנותן שירות להעברת כספים בין יחידים

עמיהוד שמלצר:      "נותן שירות להעברת כספים בין יחידים שהוא בעל היקף פעילות רחב" - נותן שירות להעברת כספים בין יחידים המנוי ברשימת נותני שירות להעברת כספים בין יחידים שהם בעלי היקף פעילות רחב, שפרסם מאסדר לפי סעיף קטן (ו)

עמיהוד שמלצר:      "סולק" – חברת תשלומים, תאגיד בנקאי, בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי או בעל רישיון נותן שירותי תשלום יציבותי, שעיסוקם בסליקה של פעולות תשלום

עמיהוד שמלצר:      "פרט מזהה" – מספר טלפון או כתובת דואר אלקטרוני או פרט אחר שקבע השר בהתייעצות עם הנגיד

עמיהוד שמלצר:      "שירות להעברת כספים בין יחידים" – שירות מקוון המאפשר למשלם להעביר כספים למוטב על סמך פרט מזהה של המוטב והמאפשר למוטב לקבל כספים על סמך פרט מזהה שלו, ובלבד שהשירות אינו ניתן בידי בנק רק למשלם שלטובתו הבנק מנהל חשבון תשלום מסוג עובר ושב

עמיהוד שמלצר:      אפיינו את הפעילות

עמיהוד שמלצר:  מדובר באפליקציות שגם מאפשרות למשלם שהוא יחיד להעביר כסף וגם למוטב שהוא יחיד לקבל כסף ובאמצעות שירות מקוון

עמיהוד שמלצר:  כלומר, באמצעות האינטרנט

עמיהוד שמלצר:  הוא מאפשר להעביר את זה באמצעות פרט מזהה של הלקוח שהגדרנו כאן כמספר טלפון, אחד מרשימת אנשי הקשר שלך, או באמצעות דואר אלקטרוני

עמיהוד שמלצר:       בסיפה של ההגדרה נותן שירות להעברת כספים בין יחידים, מאחר שכיום יש גם בנקים שמאפשרים להעביר כספים בין הלקוחות שלהם באמצעות מספר טלפון והחובה הזאת לא נועדה לכלול את השירות הזה, את הסיפור הזה, אלא רק את אותן אפליקציות אוניברסליות כאלה שנותנות לא רק ללקוחות הבנקאיים של הבנק – החרגנו ובלבד שהשירות אינו ניתן בידי בנק למשלם שלטובתו הבנק מנהל חשבון תשלום מסוג עובר ושב

עמיהוד שמלצר:       נעבור להוראות האופרטיביות

עמיהוד שמלצר: נותן שירות להעברת כספים בין יחידים בעל היקף פעולות רחב יאפשר ללקוח שהוא מוטב לקבל כספים ממשלם שהוא לקוח של נותן שירות להעברת כספים בין יחידים אחר, על סמך פרט מזהה

עמיהוד שמלצר: זה הסעיף שמיכאל ביקש שלא נדון בו כרגע ואנחנו נציע סעיף אחר במקומו

עמיהוד שמלצר: על מנת לפרוט את הרשת, בסעיפים קטנים (ב) ו-(ג), אנחנו נכנסים לנותן שירות להעברת כספים בין יחידים שהוא גדול, לאפשר ללקוח שלהם, ראשית, להעביר כסף ללקוח של אפליקציה אחרת, ושנית, לאפשר ללקוח שלהם לקבל כספים מאפליקציה אחרת

עמיהוד שמלצר:  בנוסף, כמו שמיכאל הסביר, מוצע לחייב מנהלי חשבונות תשלום שאינם קטנים כי החרגנו כאן מהחובה הזאת מנהל חשבונות תשלום למוטב בעל היקף פעילות קטן

עמיהוד שמלצר:  לקבל כספים מנותן שירות להעברת כספים בין יחידים או ממנהל חשבון תשלום אחר וגם זה על סמך פרט מזהה, על סמך טלפון או אי-מייל

עמיהוד שמלצר:  ההגדרה כיום של הגורמים שזה יחול עליהם, זאת אומרת, נותן שירות להעברת כספים בין יחידים, גדול

עמיהוד שמלצר:  בעל היקף פעילות רחב, זה מי שהסכומים שהוא קיבל עולים על 20 אחוזים מהסכום הכולל של כספים שהועברו במסגרת הפעילות הספציפית הזאת או שסכום הכספים שהוא העביר במסגרת שירות להעברת כספים בין יחידים עולה על 20 אחוזים מסך הסכומים הכולל שהועברו בטכניקה הזאת

אוהד טל: המילה יאפשר, היא לא מילה קצת חלשה? יכולה להיות מציאות שיאפשר אבל בתנאים או בעמלות או בכל מיני דרכים

מיכאל בן דהן: אני אגיד מה הכוונה שלנו ויכול להיות שאחר כך נעדכן את הנוסח בהתאם לכוונה

מיכאל בן דהן:  אנחנו חושבים, בדומה למה שאתה אומר, שאם לצורך העניין מפעיל יישומון יבוא ויגבה עמלה נוספת על כך שהעבירו מחוץ לאותה אפליקציה, זה לא ייכנס לגדר יאפשר

מיכאל בן דהן:  הוא בעצם מטרפד את הדבר הזה והוא גורם עלויות משמעותיות להעברה מחוץ לאפליקציה וכל הרעיון של להפחית את אפקט הרשת, די מצטמצם באופן משמעותי

אוהד טל: עדיין אפשר לפרש את זה כך

מיכאל בן דהן: משפטית, אני קטונתי

מיכאל בן דהן:  אנחנו נברר

מיכאל בן דהן:  אני אגיד מבחינת הכוונה שלנו, הכוונה שלנו היא שכל מיני תנאים מגבילים לגבי העברה מחוץ לאפליקציה שיגרמו ללקוח להעדיף להעביר בתוך האפליקציה בגלל אותם תנאים, אנחנו חושבים שזה לא נכנס בגדר מאפשר

אוהד טל: אם אנחנו מסכימים על המהות, אולי כדאי לעשות איזשהו שינוי ניסוח כדי שזה יהיה ברור

מיכאל בן דהן: אין בעיה

מיכאל בן דהן:  אנחנו נחזור לוועדה עם נוסח מעודכן

איתי עצמון: אני כן אשלים את דבריו של היושב ראש

איתי עצמון:  אנחנו נגיע בהמשך לסעיף 39 שנוגע לייזום ושם יש הוראה הרבה יותר מרחיקת לכת שאומרת שמנהל חשבון תשלום למשלם הינה בהוראת תשלום שהועברה באמצעות יוזם מתקדם בהתאם להרשאת גישה לחשבון, כאילו ניתנה לו ישירות בידי המשלם

איתי עצמון:  אני לא בטוח שצריך ללכת עד לשם אבל לכל הפחות, כפי שאמר היושב ראש, לקבוע שהתניית תנאים בלתי סבירים או אפילו במקרים מסוימים גביית עמלה בסכום שירתיע ובפועל לא יאפשר את יישום ההוראה, אני חושב שכן צריך לחדד את זה בנוסח כדי לתת תוכן למילה יאפשר

מיכאל בן דהן: אין בעיה

מיכאל בן דהן:  אנחנו נחזור עם נוסח

משה שמיר: לובי 99

משה שמיר:  החוק כפי שהוא כתוב היום, שנשאיר אפליקציה או ארנק דיגיטלי של פחות מ-20 אחוזים סגור לכל האפליקציות האחרות, מאפשר מצב עולם של דואופול

משה שמיר:  בלי שום קשר לתנאים שקיימים בשוק, לחלוקת השוק היום בין האפליקציות, יכול להיווצר מצב שיש אפליקציה שמחזיקה 82 אחוזים ואפליקציה בינונית שמחזיקה 18 אחוזים, ובעצם זאת שמחזיקה את ה-18 אחוזים, לא נפתחת לאפליקציות קטנות שמחזיקות שניים-שלושה אחוזים ובעצם מהווה חסם כניסה

משה שמיר:  היא כמובן תבחר להתקשר עם הגדולה

משה שמיר:  אז יישארו שתיים גדולות שמחזיקות את רוב השוק

משה שמיר:  כאשר האפליקציה הבינונית מהווה חסם לכל השאר

משה שמיר:       אנחנו מבינים את הרציונל לא לאפשר את הפתיחה של האפליקציה הבינונית לאפליקציה הגדולה, אבל צריך למצוא איזה מודל שבו גם האפליקציה הבינונית שמגיעה ל-18 אחוזים ואפילו ל-15 אחוזים תיפתח בצורה כזו או אחרת לאפליקציות הקטנות כי בסופו של דבר זה יגיע למקום הזה

משה שמיר:  אפליקציה שיש לה חמישה אחוזים מאפקט הרשת, היא תגדל ותגיע לשמונה אחוזים ואז הם פשוט ייצרו שיווי משקל בין שתי האפליקציות ורק הן ישלטו בשוק

מיכאל בן דהן: התחרות עצמה לא תייצר את זה

משה שמיר: אין תחרות

משה שמיר:  יש אפקט רשת

משה שמיר:  מי שיש לה שלושה אחוזים - יש 18 אחוזים, יש 82 אחוזים ויש אחת עם שניים-שלושה אחוזים – היא לא תצליח לגדול כי היא לא יכולה לדבר עם ה-18 אחוזים

משה שמיר:  היא פשוט חסומה לכמעט 20 אחוזים מהשוק

זהר בוצר שלו: בסופו של דבר אני לא בטוחה שיש הצדקה לדבר על אפליקציה שהיא מתחת ל-20 אחוזים

זהר בוצר שלו:  בגלל שדיברנו על מנצח יחיד ובגלל שדיברנו על אפקט רשת, בסוף למנצח הזה יש את המסה הקריטית של הלקוחות

זהר בוצר שלו:  כל מי שרוצה להיכנס לשוק, זה יספיק לו כי יש לו את המסה הקריטית

זהר בוצר שלו:  לזה אני אוסיף שהאפליקציה הבינונית, האפליקציה שהיא מתחת ל-20 אחוזים, כמו שראינו במחקר שלנו, לרוב הלקוחות שלה הן לא שלה בלבד

זהר בוצר שלו:  זאת אומרת, הלקוחות שלה הן מולטי הומרס, הם משתמשים בכמה אפליקציות כי הרי אתה לא יכול באמת להחזיק באפליקציה אחת שאין בה מספיק לקוחות ואתה חייב להיות מולטי הומרס

זהר בוצר שלו:  לכן גם אם האפליקציה הבינונית לא תהיה חייבת, לרוב הלקוחות שלה כן יהיו גם המנצח היחיד

זהר בוצר שלו:  לכן אנחנו לא חשבנו שיש הצדקה

זהר בוצר שלו:  כמו שאתה אומר, יש הבדל בין להכריח אותה לדבר עם הגדולה לבין לדבר עם הקטנים

משה שמיר: לא לחייב אותה

משה שמיר:  לדבר עם הקטנים

משה שמיר:  להכריח את האפליקציה הבינונית לפחות לדבר עם הקטנים

משה שמיר:  לא עם הגדולה

מיכאל בן דהן: אני ארחיב את התשובה

מיכאל בן דהן:  אם קרה מקרה והלקוחות רק באפליקציה אחת שהיא הבינונית, כך נקרא לה, ולא אצל הגדולה, עדיין יש להם חשבון בנק, לרוב האזרחים במדינת ישראל יש חשבון בנק, ובמסגרת הצד הזה אנחנו מאפשרים גם העברה לחשבון בנק ישירות

מיכאל בן דהן:  כלומר, אנחנו לא צופים מצב שבו יהיה לקוח שלא תהיה אפשרות לאפליקציה קטנה לשלוח אליו כספים

משה שמיר: אתה מכניס לשוק אפליקציה שנותנת שירותים נוספים – מתחרה באשראי, נותנת הצעות ערך, כל מה שאתם אומרים כאן

משה שמיר:  אם אתם משאירים את השוק לשתי אפליקציות שיוצרות ביניהן שיווי משקל וחוסמות את הקטנות, אתם בחיים לא תקבלו את הפיזור ל-10, 20 אפליקציות

משה שמיר:  אתה תקוע עם שתי האפליקציות האלה

מיכאל בן דהן: אני אדגיש שאם אפליקציה היום לא נכנסת ברף ה-20 והיא מצליחה בעקבות הצד הזה או כל דבר אחר שהיא מצליחה לעשות, כמובן שהחובה תחול עליה

מיכאל בן דהן:  אם ההצלחה גורמת לה לצבור לקוחות ונתח שוק, החובה תחול עליה

מיכאל בן דהן:  זה לא עניין פרסונלי כאן

מיכאל בן דהן:  זה עניין של נתח שוק

מיכאל בן דהן:       דבר שני

מיכאל בן דהן:  אני גם מתחבר קצת ללחץ התחרותי

מיכאל בן דהן:  בסופו של דבר האפליקציה, אם היא תראה לנכון, תמיד יש לה את האפשרות להתחבר לאפליקציה גדולה ולאפליקציות אחרות

מיכאל בן דהן:  זה באמת נותן ערך תחרותי מאוד גדול ללקוחות

משה שמיר: זו בדיוק הבעיה, אם היא תראה לנכון להתחבר עם אלה שמתחתיה

מיכאל בן דהן: מה שאנחנו עוסקים כאן זה בהטלת חובה, את מי אנחנו מחייבים לשנות את המודל העסקי שלו ולנהוג כפי שאנחנו חושבים

מיכאל בן דהן:  כשאנחנו מגיעים לבחון דבר כזה של הטלת חובה, אנחנו לא מטילים אותה כי אנחנו חושבים שאולי זה נכון

מיכאל בן דהן:  אנחנו צריכים להיות בטוחים שבאמת יש ערך גדול מאוד ללקוחות וחשש משמעותי לשימוש בכוח שוק

מיכאל בן דהן:  במקרים שהם מתחת ל-20 אחוזים, בדומה למה שרשות התחרות אמרה, אנחנו לא רואים את זה

עמיר פרץ: שלום לכולם

עמיר פרץ:  בנק הפועלים

עמיר פרץ:  אני רוצה לדבר על שני סעיפים, על סעיף 33(ד) ועל סעיף 33(ו)

עמיר פרץ:      סעיף 33(ו) הוא סעיף הפטור שנותן פטור לאפליקציה קטנה מ-20 אחוזים

עמיר פרץ:  בטיוטה הראשונה של החוק זה היה חמישה אחוזים

עמיר פרץ:  כששאלנו מה הרציונל, אמרו לנו שרוצים ליצור אפשרות ל-

עמיר פרץ:  מכלל האפליקציות שנכנסו לשוק וייצרו תחרות ל-ביט

עמיר פרץ:  אמרנו שזה הגיוני וזה סביר

עמיר פרץ:  פתאום המספר קפץ ל-20 אחוזים, שזה מותאם למידותיה של אפליקציה אחת, של פיי-בוקס

עמיר פרץ:  החוק הזה הוא חוק ביט

עמיר פרץ:  הסעיף הזה הוא סעיף ביט

עמיר פרץ:  הקישוריות בין אפליקציות זה ביט עם האחרים

עמיר פרץ:  פיי-בוקס, השנייה בגודלה, פטורה לחלוטין, הקטנות פטורות כי הן קטנות, ו-ביט צריכה להתחבר לכולן כחובה, המילה לאפשר היא חובה, וזהו בעצם

עמיר פרץ:  אין כאן שום קישוריות באפליקציה

עמיר פרץ:  ביט מתחברת עם האחרים

עמיר פרץ:  פיי-בוקס פטורה

עמיר פרץ:  לא ברור לי למה, לא ברור לי למה 20 אחוזים נחשב גוף קטן שצריך להגן עליו

עמיר פרץ:  פיי-בוקס היא לא סטרט-אפ, היא לא פינטק, היא גוף שבבעלות בנק דיסקונט ושופרסל, גוף ענקי וגדול

עמיר פרץ:  למה צריך לתת להם פטור? למה החובה רק על ביט? למה רק ביט צריכה להתחבר לכולם? אני לא מבין את הרציונל כאן

עמיר פרץ:  לא מבין איך זה תורם ועוזר לאחרים

עמיר פרץ:      דבר שני

עמיר פרץ:  הקטנות האלה הן גופים גדולים שמגיעים מחוץ לארץ

עמיר פרץ:  ניקח את רבולוט שעוד מעט ייכנס לישראל עם 26 מיליון משתמשים בקרוב ל-60 ארצות והוא בא לישראל אבל הוא גוף קטן ולכן הוא מקבל פטור כי הוא פחות מחמישה אחוזים

עמיר פרץ:  נוצר מצב שהגדולים מחוץ לארץ מקבלים פטור כי הם קטנים בישראל והגדולים בישראל מקבלים פטור כי הם קטנים מ-20 אחוזים

עמיר פרץ:  לא מבין את הרציונל הזה

עמיר פרץ:  למה 20 אחוזים זה פטור? פטור בחוק שטרום, פטור לבנק רחב הוא 10 אחוזים

עמיר פרץ:  למה כאן זה 20 אחוזים? מה קרה? יש שתי אפליקציות בשוק, אחת חייבת ואחת לא חייבת? זה חוק פרסונלי שנועד לפטור שירותים אחרים

עמיר פרץ:  אנחנו לא מתנגדים לזה, אנחנו רואים בזה בעיה

עמיר פרץ:  תחרות זה דבר חשוב אבל למה לפטור מאותה חובה גם את המתחרים היקרים שלנו?     נקודה שנייה

עמיר פרץ:  סעיף 33(ד)

עמיר פרץ:  סעיף 33(ד) הוא סעיף שמחייב אותי כבנק לאפשר העברת כספים של לקוחות דרך פרט מזהה, מספר טלפון

עמיר פרץ:  אנחנו מאוד בעד הסעיף הזה

עמיר פרץ:  אנחנו חושבים שזה חיובי מאוד

עמיר פרץ:  פרט מזהה, כמו ש-ביט משתמשת, זה דבר נכון, הוא טוב ללקוח, הלקוח עושה אינטואיטיבית, נכון שגם החשבון לבנק שלו ולא רק יהיה ב-ביט

עמיר פרץ:  הבעיה היא שהסעיף הזה לא אפוי

עמיר פרץ:  המערכת שנועדה לעשות את זה, עדיין לא קיימת ואומר למה אני מתכוון

עמיר פרץ:  כדי ליצור מצב שמביא בחשבון פרט מזהה דרך מספר טלפון, צריך דבר מאוד פשוט, שלכל חשבון בנק יש מספר טלפון שצמוד אליו

עמיר פרץ:  כלומר, צריך לקחת את כל לקוחות הבנקים בישראל, להגיד: אדוני, זה חשבון הבנק שלך, מה מספר הטלפון שאני שולח אליו

עמיר פרץ:  יכול להיות שזה לוקח הרבה זמן

עמיר פרץ:  כאן נכנסת בעיה נוספת

עמיר פרץ:  יש לי שני חשבונות בנק, מה קורה אז? אם שניהם אצלי בבנק, אני פונה ללקוח ושואל אותו לאיזה חשבון הוא רוצה להעביר והוא אומר לי לאחד או לשני

עמיר פרץ:  אבל אם יש חשבון בנק בבנק הפועלים ובלאומי, לאן הוא יעביר? אני לא יכול לדבר עם לאומי

עמיר פרץ:  נסו לדבר עם בנק לאומי, לא עם בנק דיסקונט, לא עם אף בנק

עמיר פרץ:  כלומר, כשאני מעביר ליוסי כהן דרך פרט מזהה, מספר טלפון, איזה יוסי כהן יקבל את הכסף?: יוסי כהן בבנק לאומי או יוסי כהן בבנק הפועלים או יוסי כהן בבנק דיסקונט?     אין כאן פתרון

עמיר פרץ:  כרגע אין פתרון לעניין הזה

עמיר פרץ:  אין החלטה

עמיר פרץ:  אין גם מאסדר שיעשה את זה

עמיר פרץ:  אף אחד לא החליט מה לעשות

עמיר פרץ:  אומרים לנו שאנחנו תוך שנה נעשה את זה, חובה עלינו אחרי שנה, יטילו סנקציות פליליות, קנסות, עיצומים, לא יודע מה, אבל אין לנו איך לעשות את זה כי לא נקבע הדבר הבסיסי ביותר שהוא תהליך הצימוד

עמיר פרץ:  התהליך עצמו, מוערך שייקח כשנה

עמיר פרץ:  כך מעריכים

עמיר פרץ:  הבנייה של המערכת תיקח גם כן כשנה

עמיר פרץ:  לקחו את השנתיים האלה, הפכו אותן לשנה במקביל ויש לנו שנה לסגור את הכול וזה מעט מדי זמן

עמיר פרץ:  שוב, בטיוטה זה היה שנתיים אבל קוצר לשנה כאשר בשנה הזאת צריכים לעשות שני דברים: לקבל החלטות, לבנות מערכת וגם עניין של הצימוד

עמיר פרץ:  כדי לדבר עם תשעה מיליון לקוחות בחשבון בנק בישראל, מתוכם כשלושה מיליון בבנק הפועלים, צריך לשאול כל לקוח אם הוא רוצה להצטרף לתהליך הזה, לקבל את ההסכמה שלו, לשאול אותו מה הוא רוצה ולכל זה ניתנה שנה

עמיר פרץ:  אחרי כן הם יגידו לנו איך לא עמדנו בחוק, אילך אתם לא עומדים בסיפור הזה

עמיר פרץ:       אני חושב שיש כאן שתי בעיות

עמיר פרץ:  הראשונה, זה לא אפוי

עמיר פרץ:  השנייה, צריך לתת זמן סביר

עמיר פרץ:  שנתיים זה זמן סביר

עמיר פרץ:  שנה זה לא זמן סביר

אייל דותן: איגוד הבנקים

אייל דותן:  אני רוצה להעיר גם לגבי פרט מזהה

אייל דותן:  לגבי פרט מזהה, מספר טלפון או כתובת דואר, גם אנחנו סבורים שזה עדיין לא סופי

אייל דותן:  מדובר כאן במערכת מאוד מורכבת

אייל דותן:  נכון להיום מעבירים כספים בין חשבונות, בין בנקים, לפי מספר בנק, מספר סניף, חשבון

אייל דותן:  כל בנק הוא סוג של איזו מערכת בינו לבין עצמו

אייל דותן:  אם בתוך הבנק, בתוך הגוף עצמו אנחנו מגדירים פרט מזהה אחר, נגיד מספר טלפון, אז אין בעיה כי כולם לקוחות של אותה מערכת

אייל דותן:  המערכת יודעת לדבר בינה לבין עצמה

אייל דותן:  כל בנק הוא סוג של אי שעומד בפני עצמו

אייל דותן:  אנחנו צריכים מערכת שתחבר בין כל האיים האלה

אייל דותן:  היום היא קיימת

אייל דותן:  היום זה מסב, מסב שמחבר בין כל הבנקים

אייל דותן:  אפשר להעביר כספים לפי מספר חשבון

אייל דותן:  להכניס עכשיו מערכת – אנחנו לא נגד, אנחנו רק אומרים – כזו עם פרט מזהה שהוא מספר טלפון או כתובת, גם בזה אנחנו תומכים, אבל אנחנו אומרים שזה נראה לנו לא מספק

אייל דותן:  הסבירו שבאירופה יש אפליקציה אחת שמחברת בין כולם

אייל דותן:  בישראל אין אפליקציה כזאת

אייל דותן:  יש אפליקציות בבנקים נפרדים, כל אחד יש לו מספרים, הם לא מדברים באותה שפה

אייל דותן:  יש להם שפה אחת משותפת, שאלה מספרי חשבון הבנק

אייל דותן:  אין להם כרגע שפות אחרות

אייל דותן:  כדי לבנות את השפות האחרות שהם יוכלו לדבר בינם לבין עצמם, לבוא ולהגיד מספר טלפון או כתובת דואר, כמו שהסבירו כאן, זה לא מספק כי מספר טלפון, לי יש מספר טלפון אחד ויכול להיות לי מספר חשבונות בבנק שבו אני מנהל את החשבון שלי ובבנקים אחרים

אייל דותן:  לכן אין כאן פרט מזהה חד חד-ערכי שמאפשר למערכות להתחבר ולדבר בינן לבין עצמן בשפה משותפת

אייל דותן:  זה נראה לנו עדיין לא מספיק מבושל

מיכאל בן דהן: לעניין הנושא של הרף של ה-20 אחוזים

מיכאל בן דהן:  דיברנו על זה קודם בהרחבה

מיכאל בן דהן:  אני שוב אדגיש ואומר שלטעמנו המטרה של הצעד הזה היא לצמצם אפקט רשת

מיכאל בן דהן:  כרגע, כמו שזהר מרשות התחרות ציינה, השוק הזה מתאפיין כמנצח יחיד

מיכאל בן דהן:  יש אפליקציה אחת שהיא בזכות אפקט רשת, וזה שוב מאוד דומה לשווקים אחרים שגם בהם מתקיים אפקט הרשת

מיכאל בן דהן:  יש אפליקציה אחת שמצליחה לכבוש שווקים שלמים והיא האפליקציה שבה המסה הקריטית של הלקוחות והפתיחה אליה היא מבחינתנו תגביר את התחרות

מיכאל בן דהן:  בגלל זה אנחנו חושבים שעליה נכון להחיל את החובה

מיכאל בן דהן:       לעניין הצימוד והפרט המזהה

מיכאל בן דהן:  נמצאים כאן נציגי בנק ישראל שעובדים על המערכות האלה והייתי שמח שהם יציגו את הדברים

יעל לילנטל: שלום לכולם

יעל לילנטל:  הפיקוח על מערכות תשלומים בבנק ישראל

יעל לילנטל:  אנחנו מפקחים בין היתר על מס"ב

יעל לילנטל:  למס"ב יש מערכת שנקראת מערכת התשלום המיידי, ה-פסטר פיימנט

יעל לילנטל:  אנחנו מקיימים ועדות של צוות פסטר פיימנט עם שחקנים בנקאיים וחוץ בנקאיים כדי בדיוק לקבל את כל התגובות של כל השחקנים

יעל לילנטל:  אחד הצעדים שאנחנו מקדמים כרגע הוא שירותים נלווים על מנת לקדם את התשלום המיידי בישראל, כאשר אחד השירותים האלה שאיתם אנחנו יושבים עם השחקנים זה בדיוק הנושא של פרוקסי או שימוש בפרט מזהה שהוא אינו מספר חשבון התשלום

יעל לילנטל:  זאת אומרת שיהיה אפשר לעשות העברות מיידיות מחשבון לחשבון באמצעות טלפון

יעל לילנטל:  אמנם זה לא נבנה לצורך הנושא של הקישוריות אלא לצרכים נוספים של קידום מערכת הפסטר פיימנט בישראל אבל בהחלט המנגנון הזה שנבנה שם - - -     

אוהד טל: מה קורה כאשר יש מספר אחד עם כמה חשבונות?     

יעל לילנטל: בדיוק עכשיו על זה אנחנו עובדים עם השחקנים

יעל לילנטל:  גם מס"ב שהיא המערכת המבוקרת הציגה פתרון איך בדיוק זה יוכל לעבוד, שלמעט הטלפון יהיה גם עוד איזשהו פרט נלווה של לאיזה בנק או לאיזה מנהל חשבונות תשלום אני מעוניין להעביר את המסר הזה

יעל לילנטל:  הפתרון הזה הוצג על ידי מס"ב גם לשחקנים הרלוונטיים, גם למערכת הבנקאית, גם לאפליקציות התשלום, גם לשחקנים נוספים שהם רלוונטיים

אוהד טל: זאת אומרת, הפתרון הטכני, כדי לייצר את המציאות הזאת, הוא קיים

יעל לילנטל: בין מנהלי חשבונות תשלום, ברגעים אלה הוא מאופיין

יעל לילנטל:  אנחנו כבנק ישראל לוקחים על עצמנו בשיח עם המשתתפים לקבוע עקרונות אחידים כדי שלא יהיה מצב שבנק אחד ירצה להשתמש באי-מייל והשני רוצה טלפון אנחנו יושבים אתם

יעל לילנטל:  קיבלנו הערות למסמך עקרונות שאנחנו בונים בהקשר הזה

יעל לילנטל:  מעבר לזה, אני אומרת שבעקבות כל השיח והצוותים של הקישוריות , אכן אנחנו מוכנים להרחיב את הפתרון שנועד בהתחלה ליישום רק של ה-פסטר פיימנט ולצרכים האלה, להרחיב את זה ובסיכומים שגם עשינו עם מס"ב, מפעילת המערכת, יצטרך להיות עוד איזשהו פיתוח נוסף של מספר חודשים של המערכת עצמה כדי לאפשר גם את החיבור הפשוט יחסית לאפליקציות התשלום שגם יהיו חלק מהפתרון הזה, זאת אומרת, כן יש משהו שאפשר להתבסס עליו, לפחות מנקודת ראות עינינו

יעל לילנטל:  אנחנו לא מתנגדים לזה שזה יתבסס על הפתרון הזה ואנחנו נשמח לסייע ולהיות חלק

מיכאל בן דהן: כפי שיעל הציגה, יש כרגע תהליך שקורה בלי שום קשר לחקיקה הזאת שבנק ישראל מוביל ושעושה בדיוק את הדברים האלה והם הרגולטור הרלוונטי שלוקח אחריות על הנושא

מיכאל בן דהן:  משיחות איתם, לוחות הזמנים האלה הם בהחלט לוחות זמנים שאפשר לעמוד בהם וגם המערכת הבנקאית מכירה את לוחות הזמנים האלה

מיכאל בן דהן:       לגבי הערת בנק הפועלים לגבי הבהירות

מיכאל בן דהן:  שוב, אני אומר שהדבר בהירות ספציפית בחקיקה וכאן, סעיף (ה) לצורך העניין, אנחנו כן נדון עליו בהרחבה ונציג אותו אבל לא בדיון הזה

מיכאל בן דהן:  אנחנו מבקשים שזה יקרה בדיון אחר

איתי עצמון: היו עוד הערות

מיכאל בן דהן: אני הבנתי שהיה פיי-בוקס, בהירות והעניין של הצימוד

מיכאל בן דהן:  אני חושב שהתייחסנו לכל

עמיר פרץ: לוחות זמנים

עמיר פרץ:  צימוד לוקח זמן

מיכאל בן דהן: אני אומר שהפרויקט של מה שנקרא הצימוד, שזאת בעצם הוצאה לפועל של עניין של פרט מזהה, הוא לוח זמנים שהמערכת הבנקאית כבר היום אמורה לעמוד בו בנוגע לפסטר פיימנט

עמיר פרץ: זה לא הפיתוח עצמו

עמיר פרץ:  זאת העובדה שצריך ליצור קשר עם תשעה מיליון לקוחות בכל המערכת הבנקאית ולקבל הסכמה שלהם

אוהד טל: אולי בהקשר הזה אפשר להכניס שהחובה תחול רק לגבי לקוח שמסר פרט מזהה

אוהד טל:  אז אתה חוסך את הבעיה הזאת

מיכאל בן דהן: מהותית אני לא חושב שיש לנו בעיה

מיכאל בן דהן:  אין לנו כוונה ללקוחות שלא משתפים פעולה או דברים כאלה, להטיל חובה על הבנקים

אוהד טל: פשוט לפטור אותם

אוהד טל:  לא ליצור קשר עם כל האזרחים

מיכאל בן דהן: אין שום כוונה שהבנקים ילכו בית-בית ויכריחו אנשים להירשם לדבר הזה

מיכאל בן דהן:  אנחנו לא מתכוונים לזה

עמיר פרץ: אני חושש ממצב שנבוא בעוד שנה ויתברר שרק 15-10 אחוזים חתמו

עמיר פרץ:  נבנה כביש דו-מסלולי שאף אחד לא ייסע עליו

מיכאל בן דהן: לא הבנתי, זה כאילו סותר קצת את מה שנאמר?     

עמיר פרץ: לא

עמיר פרץ:  צריך יותר זמן כדי להגיע ללקוחות, להחתים אותם ולסבור איתם את הפינה הזאת

מיכאל בן דהן: לדעתי את הדבר הה אתם יכולים לעשות גם אחרי שחלה החובה

מיכאל בן דהן:  אני לא רואה כאן בעיה

מיכאל בן דהן:  מבחינת הנוסח, אנחנו נראה איך אנחנו מכניסים את זה לנוסח

מיכאל בן דהן:  מהותית, אם מישהו לא משתף פעולה עם המערכת הבנקאית?     

אוהד טל: אני חושב שזה יבוא לידי ביטוי גם בנוסח החוק, כדי שיהיה ברור שהם לא נדרשים לדפוק על דלתות הבתים ולהעיר אנשים ישנים

יעל לילנטל: אני אשמח להוסיף עוד משהו בהקשר למה שאמרת

יעל לילנטל:  אנחנו במסגרת מסמך העקרונות שאנחנו מגבשים ביחד עם כל השוק, כולל המערכת הבנקאית, מתייחסים בדיוק לנקודות האלה בהתאם להערות שלהם שהם מעלים בוועדות האלה

יעל לילנטל:  באמת התייחסנו גם איך פונים ללקוח, כמה פעמים יידרש לפנות אליו

יעל לילנטל:  כמובן שלא מכריחים אף אחד שלא יהיה מעוניין בשירות הזה אבל אנחנו כן מצפים לאיזושהי פנייה מסוימת אקטיבית, לפחות חד פעמית

אוהד טל: בסדר

אוהד טל:  זה מצוין

אוהד טל:  זה מצוין שתהיה פנייה אקטיבית כיוון שאנחנו רוצים לעודד את הציבור להגיע למקומות האלה

אוהד טל:  אבל אני לא רוצה להטיל את החובה עליהם ולסרבל את העניין

נטע דורפמן רביב: יש לנו מספר הערות לסעיף הזה

נטע דורפמן רביב:  אנחנו כנותן שירותי תשלום זר מה שחשוב לנו בעיקר זה ודאות ויציבות

נטע דורפמן רביב:       הסף שלך 20 אחוזים, אנחנו מבקשים שיהיה ברור, אולי אפשר גם לפרוטוקול, שכאשר סופרים את ההעברות שמתקבלות בישראל או נשלחות בישראל, הכוונה היא להעברות בתוך ישראל בין נותני שירותי תשלום בישראל ולא למשל העברות קרוס בורדר מאפליקציות תשלומים בחוץ לארץ לתוך ישראל או מישראל לאפליקציות תשלומים זרות

נטע דורפמן רביב:  הסך הכול, השוק הרלוונטי הוא השוק של העברות בתוך ישראל

נטע דורפמן רביב:  מהנוסח זה לא לגמרי ברור

נטע דורפמן רביב:  כמובן שזה רלוונטי רק לנותני שירותי תשלום זרים, הסף הזה של 20 אחוזים

נטע דורפמן רביב:  שיהיה ברור שזה רק בתוך ישראל

אוהד טל: נכון אבל מעיר היועץ המשפטי ובצדק שכתוב כאן בסעיף - בישראל

נטע דורפמן רביב: אבל התקבלה בישראל

נטע דורפמן רביב:  כלומר, אם שולחים לי מחוץ לארץ לישראל, לכאורה אפשר לפרש שזה התקבל בישראל

נטע דורפמן רביב:  הכוונה היא כמובן בין נותני שירותי תשלום בתוך ישראל, שההעברות הן בתוך ישראל בשני הצדדים וזה לא לגמרי ברור מהנוסח

נטע דורפמן רביב:  הנוסח לא לגמרי ברור

נטע דורפמן רביב:  שוב, זה רלוונטי כמובן רק לאפליקציות שמשרתות לא רק בתוך ישראל

נטע דורפמן רביב:  רוב המשתתפים כאן הם ישראלים

נטע דורפמן רביב:  אנחנו כאן הגוף היחיד שעושה גם העברות קרוס בורדר וכולי או יכול לעשות

נטע דורפמן רביב:  כרגע בכלל לא עושים את זה

נטע דורפמן רביב:      הערה נוספת

נטע דורפמן רביב:  ההגדרה של שירות להעברת כספים בין יחידים היא לא לגמרי ברורה ועלול להתפרש שזה גם חל על תשלום עבור מוצרים ושירותים כי גם יחיד שמקבל כספים, יכול להיות למשל עוסק שאין לו חברה והוא מקבל כספים

נטע דורפמן רביב:  להבנתנו הכוונה הייתה העברות של בין יחידים ולאו דווקא עבור מוצרים ושירותים

נטע דורפמן רביב:  לדעתנו זה צריך לכלול את זה במפורש בסיפה של ההגדרה של שירות העברת כספים בין יחידים

נטע דורפמן רביב:  שיהיה רשום במפורש למעט תשלום עבור מוצרים ושירותים, כדי שזה יהיה ברור שזה ה-P טו P

נטע דורפמן רביב:      אני מבינה שיהיה דיון לגבי מערכת הממשק אבל כרגע מה שכתוב זה שהשר, אם הוא נוכח שלא התפתחו מנגנונים מספקים - - -     

אוהד טל: דילגנו על זה

אוהד טל:  נדון בזה

נטע דורפמן רביב: על זה יהיה דיון נוסף

נטע דורפמן רביב:  בהקשר הזה, גוף – בתקווה שאולי אנחנו יום אחד נהיה גוף בעל היקף פעילות רחב - שמפרסמים אותו כגוף בעל היקף פעילות רחב, צריך לתת לו זמן היערכות לפני שיחולו עליו החובות מכיוון שהוא צריך אולי להתחבר למערכת הממשק וכולי

נטע דורפמן רביב:  יש כבר היום גופים שאולי עברו את הסף אבל יום אחד בעתיד, גוף אחר צריך שתהיה לו היערכות כדי לעשות את הממשקים האלה

נטע דורפמן רביב:  כרגע זה לכאורה מיידית ואתה לא יודע מה המצב של השוק

אוהד טל: כל הטענות נשמעות הגיוניות

נטע דורפמן רביב: דבר נוסף

נטע דורפמן רביב:  לצורך הוודאות והיציבות, יש כאן הסמכה של השר להפחית את הסף של 20 אחוזים

נטע דורפמן רביב:  אנחנו מבקשים שההסמכה הזאת או שהיא תוסר או שלכל הפחות זה יאושר על ידי ועדה בכנסת, שוב, לצורך הוודאות והיציבות

איתי עצמון: גם אנחנו חשבנו שהשר צריך להביא את התקנות האלה לאישור ועדה

מיכאל בן דהן: גם אנחנו כמובן, עת דיברנו עם הייעוץ המשפטי, הסכמנו לדבר הזה

מיכאל בן דהן:  לגבי שאר הדברים, לגבי העברות, הכוונה שלנו היא שאלה יהיו העברות בישראל והנה אנחנו אומרים את זה גם עכשיו לפרוטוקול

מיכאל בן דהן:  אין לנו כוונה לתפוס העברות קרוס בורדר

מיכאל בן דהן:  אנחנו נסתכל כאן ביחד עם הייעוץ המשפטי אם צרים תיקוני נוסח לעניין הזה, אבל אני אומר את זה לפרוטוקול

מיכאל בן דהן:      לגבי העברות עבור שירותים ומוצרים

מיכאל בן דהן:  הכוונה שלנו, מהותית

מיכאל בן דהן:  אין לנו כוונה לתפוס תשלומים לעסק בין אם הוא עוסק מורשה או חברה אחרת

מיכאל בן דהן:  אנחנו נחדד את העניין הזה

מיכאל בן דהן:      לגבי זמן היערכות

מיכאל בן דהן:  נשמע לנו סביר

מיכאל בן דהן:  אנחנו נחזור עם נוסח לגבי הנושא הזה

אוהד טל: מצוין

אייל דותן: בהמשך להבהרה שניתנה ממערכות תשלומים, אם אפשר לתת לזה ביטוי בהגדרה של פרט מזהה כי נכון לעכשיו פרט מזהה נשאר מספר טלפון

אייל דותן:  כרגע לא כתוב כלום

אייל דותן:  לפחות שאני קורא את הסעיפים האלה, מחר יכולה לבוא אפליקציה שאני לא יודע אם ההוראות האלה חלות עליה או לא חלות עליה

אייל דותן:  כרגע ההוראות האלה של ה-פסטר פיימנט חלות על הבנקים, ואז או שזה יהיה מספר טלפון בהתאם להנחיות של המאסדר או משהו שכרגע זה רק מספר טלפון

עמיהוד שמלצר: זה הסעיף של אופן היישום 

אייל דותן: גם יהיה את ההסדר הזה כאשר מערכות תשלומים מדברות על ההסדר, עדיין יכולה לבוא מחר אפליקציה ההסדרים האלה לא חלים עליה וכשאני קורא נניח את (ג), היא יכולה לחייב כן לקבל לפי מספר טלפון ולאו דווקא לפי מספר טלפון עם מספר חשבון

מיכאל בן דהן: החובה שחלה על השחקנים היא חלה באמצעות פרט מזהה

מיכאל בן דהן:  אם מאפשרים את הדבר הזה, לפי ההבנה שלי לפחות, הם יעמדו בהוראות החוק

מיכאל בן דהן:  אם תבוא אפליקציה ותבקש לעמוד באופן אחר מהאופן שבו הם פועלים וכולי והם לא יסכימו, הם עדיין יעמדו בהוראות החוק כי הם מאפשרים באמצעות פרט מזהה

מיכאל בן דהן:  אני כן אומר לגבי איך הדברים נעשו ואיך בדיוק זה יוסדר

מיכאל בן דהן:  אמרנו שאנחנו ניגש לדבר הזה בדיון נפרד

אייל דותן: כרגע, כשאני קורא את (ג) כתוב על סמך פרט מזהה שם, האפליקציה האחרת יכולה לחייב נגיד את האפליקציה היותר גדולה

אייל דותן:  ההסדר הזה של מערכות תשלומים, למיטב הבנתי ותקנו אותי אם אני טועה, אני לא יודע אם זה חל על כל האפליקציות ועל כל השוק

אייל דותן:  ברגע שייקבעו ההסדרים האלה של מספר טלפון עם מספר בנק, זה יחייב את הבנקים אבל אני לא יודע אם זה יחייב אפליקציות תשלומים

יעל לילנטל: ככל שהם יתחברו לפתרון, הם יצטרכו לפעול לפי המערכת

יעל לילנטל:  אני מדברת כרגע על הפרוקסי

יעל לילנטל:  על הפרט המזהה

יעל לילנטל:  ברגע שכך זה אופיין והם יהיו מחוברים לפתרון, הם יצטרכו לפעול באותו אופן

אייל דותן: זה ברור

אייל דותן:  השאלה אם זה גם הפתרון לחוק

יעל לילנטל: אני הבנתי ממיכאל שככל שהם מתחברים לפתרון כזה, זה מבחינתו עמידה בדרישות החוק

אייל דותן: זה לא כתוב

עמיהוד שמלצר: אם אתה עומד בסטנדרט, אם אתה מאפשר בדרך של המאסדר

אייל דותן: צריך להוסיף את זה

אוהד טל: אפשר לחדד את זה

אוהד טל:  נשמע לי הגיוני

אוהד טל:  באיזה סעיף תכניסו את זה?     

קריאה: בהגדרה

עמיהוד שמלצר: זה לאו דווקא קשור למספר הטלפון

עמיהוד שמלצר:  זה קשור בכלל לאופן האישור

עמיהוד שמלצר:  אתה לא מתכוון רק למספר הטלפון

אייל דותן: העיקר שיהיה פתרון

אוהד טל: בסדר

אוהד טל:  הדבר הזה יחודד

איתי עצמון: אני רוצה לחדד לגבי התיקון שעכשיו התבקש לעניין פרט מזהה

איתי עצמון:  בעצם עד שאין הוראות בעניין הזה, הסעיף לא ניתן ליישום

עמיהוד שמלצר: אני לא יודע אם זאת הכוונה שלו

עמיהוד שמלצר:  הכוונה הייתה שאם הוא עומד בסטנדרט מסוים שקבע המאסדר, לא יכולה לבוא אפליקציה ולהגיד לו אני עובד בסטנדרט, תאפשר לי בדרך הזאת

איתי עצמון: זה לא רק לגבי הפרט המזהה

עמיהוד שמלצר: לא רק לגבי הפרט המזהה

עמיר פרץ: בחוק מופיע שהוא מאסדר

עמיר פרץ:  כן? אין הגדרת מאסדר בחוק הזה

אוהד טל: נמשיך

עמיהוד שמלצר: 34

עמיהוד שמלצר: 	גילוי מידע לשר     

עמיהוד שמלצר: לא יגלה אדם ידיעה או מסמך שנמסרו לו לפי הוראות סעיף קטן (א)

עמיהוד שמלצר:      בסעיפים 29 ו-31 יש סמכות של השר להרחיב את החובה או את ההגדרה של מנפיק בעל היקף פעילות רחב וסולק בעל היקף פעילות רחב לאמצעי תשלום אחרים וגם לקבוע את השיעורים מי יוגדר ולשם כך השר צריך נתונים על השוק

עמיהוד שמלצר:  כאן ניתנת אפשרות למאסדרים להעביר מידע לשר בנוגע לסמכות הזאת של השר

עמיהוד שמלצר:      הייתה הערה של הייעוץ המשפטי בנוגע לסעיף קטן (ב) שקובעת הוראה שהיא גם הוראת עונשין

עמיהוד שמלצר:  הפרה שלה היא הוראה עונשית ואומרת שאם מישהו קיבל מידע, אדם שקיבל מידע לפי סעיף 34(א), אסור לגלות את זה

עמיהוד שמלצר:      אני אקריא את מה שהציע להוסיף היעוץ המשפטי: "אחרי לא יגלה אדם ידיעה או מסמך שנמסרו לו לפי הוראות סעיף קטן (א) ולא יעשה בו כל שימוש אלא לשם ביצוע הוראות סעיפים 29 או 31 או על פי צו של בית משפט"

איתי עצמון: זה נוסח מקובל בחקיקה לסעיפי שמירת סודיות

איתי עצמון:  אגב, מי מטעמו, זה עובד משרדו של השר, בסעיף קטן (א)?     

עמיהוד שמלצר: כן

עמיהוד שמלצר:  אנחנו נתקן את זה לעובד משרדו

איתי עצמון: כן

איתי עצמון:  גם שם צריך לתקן

עמיהוד שמלצר: פרק ה': שירות ייזום בסיסי ושירות ייזום מתקדם     35

עמיהוד שמלצר: 	חובת מתן גישה לחשבון תשלום של משלם     

עמיהוד שמלצר: מנהל חשבון תשלום למשלם ייתן ליוזם מתקדם גישה לחשבון התשלום של המשלם לצורך מתן שירות ייזום מתקדם, בהתאם להרשאת הגישה לחשבון, והכול באמצעות מערכת ממשק למתן הוראות תשלום

מיכאל בן דהן: עכשיו נכנסנו לפרק ה' שנוגע לשירות ייזום בסיסי וייזום מתקדם

מיכאל בן דהן:  הצגנו את זה במסגרת ההצגה הכללית

מיכאל בן דהן:  זה גם חלק משמעותי בחקיקה

מיכאל בן דהן:  הרעיון מאחורי השירות הזה הוא שההעברות הבנקאיות יולכו להוות איזושהי אלטרנטיבה לאמצעי התשלום הקמעונאיים הנוכחיים, שזה בעיקר כרטיסי אשראי

מיכאל בן דהן:  אם היום היכולת לעשות העברה בנקאית היא מאוד מוגבלת ויש בה הרבה מאוד סיכונים גם ללקוח וגם איזושהי חוויה מאוד מסורבלת, הרעיון שהייזום הבסיסי יעשה איזושהי מערכת טכנולוגית שבאמצעותה ההעברות הבנקאיות יהיו הרבה יותר פשוטות ויהפכו לכלי רלוונטי גם בעולם תשלומים הקמעונאיים, בחנויות, בין אם פיזי ובין אם באתרים

מיכאל בן דהן:       כמו שהצגנו, חובת רישוי כאן והחובות שאנחנו מחילים הן לא כאלה טריביאליות

מיכאל בן דהן:  זה שירות טכנולוגי בעיקרו

מיכאל בן דהן:  הוא לא נוגע בכסף, אין כאן שירות פיננסי אבל גם באירופה – וזה מיובא ישירות משם – וגם בישראל אנחנו רואים לנכון לחייב ברישיון והרישיון הזה מקנה לך את האפשרות להתחבר לכל המערכת הבנקאית

מיכאל בן דהן:  אנחנו בעצם מחילים כאן איזושהי חובת גישה למערכת הבנקאית לאפשר לאותם גופים להתחבר

מיכאל בן דהן:  החיבור הזה הוא באמצעות מערכת ממשק למתן הוראת תשלום

מיכאל בן דהן:  יש סטנדרט שבנק ישראל מוביל אותו, נקרא סטנדרט ברלין, שהוא גם סטנדרט של המדינות באירופה, שהוא כבר מוטמע בישראל בהקשרים אחרים, בחוק שירות מידע פיננסי, ומאפשר כבר היום לכל מי שרוצה לקבל מידע אודות הלקוחות בהסכמתם

מיכאל בן דהן:  בנוסף למערכת הזאת תהיה האפשרות של הייזום

מיכאל בן דהן:       אני מזכיר גם את ההבדלים בין ייזום בסיסי לייזום מתקדם

מיכאל בן דהן:  ייזום בסיסי מאוד דומה לדרך שבה זה מבוצע בפועל היום באירופה

מיכאל בן דהן:  הלקוח נדרש לבחור את הבנק, להזדהות מול הבנק ולאשר את ההעברה מול הבנק

מיכאל בן דהן:  זה חוסך הרבה מאוד כי עדיין החוויה הרבה יותר פשוטה אבל היא גם לא חוויה חלקה לחלוטין

מיכאל בן דהן:  בגלל זה יש לנו גם את האפשרות לייזום מתקדם שבאפשרות הזאת היוזם בעצם פעם אחת מקבל איזושהי הרשאת גישה לחשבון של הלקוח, מאוד דומה להרשאה שמתקבלת היום כדי לקבל מידע, ומרגע שהוא קיבל את ההרשאה הזאת – הוא יכול לבצע העברות ישירות מחשבון הבנק שלו בלי שהוא צריך לפגוש את הבנק שוב

מיכאל בן דהן:  כל ההזדהות וכל הזיהוי קורה מול היוזם המתקדם

מיכאל בן דהן:  בהמשך ניגע גם בהוראות הצרכניות שחלות לגבי השירות החדש הזה

מיכאל בן דהן:       עמיהוד הקריא את חובת הגישה שזה באמת האירוע המרכזי כאן ועכשיו הוא ימשיך לסעיפים אחרים

איתי עצמון: לפני שאתה ממשיך

איתי עצמון:  בדברי ההסבר לסעיף הזה כתבתם שאמנם כתוב כאן בצורה די חד משמעית חובה לתת גישה, הכול באמצעות מערכת ממשק למתן הוראות תשלום - כתוב בצורה די דווקנית - ובדברי ההסבר כתבתם שאין בכך כדי לגרוע מהאפשרות שלהם להסכים על דרך אחרת

איתי עצמון:  במקרה הזה אני חושב שאת מה שכתבתם בדברי ההסבר, צריך להבהיר בנוסח הסעיף כי אפשר בהחלט להבין אותו, כך אנחנו הבנו אותו, כקובע חובה מאוד מפורשת ודווקנית שלא ניתן לעקוף אותה באמצעים אחרים

עמיהוד שמלצר: מקובל

עמיהוד שמלצר:  אנחנו נוסיף סעיף שככל שיש מערכת הסכמית בין הצדדים, ניתן

איתי עצמון: ואין בסעיפים האלה כדי לגרוע או למנוע מהם

עמיהוד שמלצר: כן

איתי עצמון: גישה שלא באמצעות מערכת הממשק, אם הם הסכימו על כך ביניהם

עמיהוד שמלצר: כן

עמיהוד שמלצר:       36

עמיהוד שמלצר: 	סייגים לחובת מתן הגישה לחשבון תשלום של משלם     

עמיהוד שמלצר: מי שפטור מחובת רישיון לפי סעיף 3(א)(6) או (ג)

עמיהוד שמלצר: חובת מתן הגישה לחשבון תשלום של משלם לפי סעיף 35(א) ו-(ב) לא תחול על סוגי חשבונות תשלום המנויים בתוספת הראשונה

עמיהוד שמלצר: קיים חשש ממשי לגישה לא מורשית לחשבון

עמיהוד שמלצר: מתקיימות נסיבות נוספות שקבע השר, בהתייעצות עם המאסדר הנוגע בדבר, שבשלהן מוצדק שלא לאפשר גישה כאמור לשם שמירה על עניינם של הלקוחות

עמיהוד שמלצר: הוסרה המניעה למתן הגישה כאמור בפסקה (1), יודיע על כך מנהל חשבון תשלום למשלחם בהקדם האפשרי ליוזם התשלום וכן יודיע על כך למאסדר מנהל חשבון התשלום למשלם וייתן יוזם התשלום גישה לחשבון התשלום של המשלם בהתאם להוראות סעיף 35, בהקדם האפשרי

עמיהוד שמלצר: השר, בהתייעצות עם מאסדר מנהל חשבון התשלום למשלם, ולעניין מנהל חשבון תשלום למשלם המפוקח על ידי בנק ישראל – הנגיד, בהסכמת השר, רשאי לקבוע, משיקולים הנוגעים לעלות הכרוכה ביישום הוראות פרק זה או לתחרות במערכת הפיננסית, כי מנהל חשבון תשלום למשלם שמתקיימים לגביו תנאים שיקבע, לא יהיה החייב לתת גישה לחשבון התשלום שאותו הוא מנהל לפי הוראות סעיף 35

עמיהוד שמלצר: (2)	הפסיק מנהל חשבון תשלום למשלם שניתנה לו הוראה כאמור בפסקה (1) להיות מנהל חשבון תשלום למשלם בעל היקף פעילות קטן תחול עליו חובת הגישה במועד המפורט להלן, לפי העניין, או בתום תקופה אחרת שיורה לו השר או הנגיד, לפי העניין, כאמור בפסקה (1):     

עמיהוד שמלצר: לעניין מנהל חשבון תשלום למשלם שהשר או הנגיד הורה כי חובת הגישה תחול עליו בתום תקופה שהורה – בתום התקופה שהורה כאמור או בתום שנתיים מהמועד שבו הפסיק מנהל חשבון התשלום למשלם להיות מנהל חשבון תשלום למשלם בעל היקף פעילות קטן, לפי המוקדם

עמיהוד שמלצר:      סעיף 33 כאמור קובע ברירת מחדל של חובה על מנהל חשבון תשלום לתת חובת גישה

עמיהוד שמלצר:  סעיף 36 עוסק בסייגים לחובה הזאת, ואלו הם הסייגים

עמיהוד שמלצר:  דבר ראשון, אנחנו פוטרים מנהל חשבון תשלום שפטור מרישיון ניהול חשבון תשלום בגלל היקפי הפעילות או בגלל פטור אחר, פטור ממתן חובת הגישה

עמיהוד שמלצר:  גם בנק הדואר, בגלל העלויות שכרוכות בהקמת מערכת למתן הגישה בממשק הזה, פטור מחובת גישה

עמיהוד שמלצר:       יש סוגי חשבונות מסוימים לגביהם לא תחול חובת הגישה ועוד רגע אומר מה הם

עמיהוד שמלצר:      יש נסיבות מיוחדות שגם מנהל חשבון תשלום שבאופן כללי חייב לתת את הגישה

עמיהוד שמלצר:  אם למשל הוא מזהה שיש חשש ממשי של גישה לא מוכשרת, שמישהו מנסה לגשת ליוזם או שזה נראה לו משהו בעייתי, הוא רשאי שלא לתת גישה או אם קיים איסור על פי דין לתת גישה במקרה כזה או נסיבות נוספות

עמיהוד שמלצר:  במקרים כאלה יש חובה על מנהל חשבון התשלום לתעד, לשמור את התיעוד, להודיע על כך גם ליוזם, למעט נסיבות מיוחדות, למשל יש צו שאוסר עליו להודיע על כך, וכן למאסדר שלו

עמיהוד שמלצר:  יש הוראה שאומרת שגם ברגע שהוסרה המניעה, באותו רגע הוא צריך לשוב ולתת את הגישה ולהודיע על כך ליוזם

עמיהוד שמלצר:      בנוסף, החיבור ויצירת הממשק כרוכים בעלויות ולכן בסעיף קטן (ד) ניתנת לשר ולנגיד - לגבי גופים שבפיקוח הנגיד - לקבוע כללים או תקנות בעלות פועל תחיקתי של סוגי גופים שיהיו פטורים מחובת מתן הגישה

עמיהוד שמלצר:  כאן אלה הוראות כלליות

עמיהוד שמלצר:  תקנות כלליות

עמיהוד שמלצר:  זה בשונה ממה שקורה בסעיף קטן (ה)

עמיהוד שמלצר:       בסעיף קטן (ה) לשר ולנגיד יש סמכות, לגוף שבפיקוחו, לבקשת מנהל חשבון תשלום בעל היקף פעילות קטן, הוא רשאי לפנות לשר או לנגיד ולבקש מהם פטור ספציפי

עמיהוד שמלצר:  במקרה שהוא מקבל, השר והנגיד יכולים או לתת פטור או לתת דחייה של החובה

עמיהוד שמלצר:  אם אותו מנהל חשבון תשלום בעל היקף פעילות קטן גדל והופך להיות למנהל חשבון תשלום בעל היקף פעילות רגיל, החובה תחול עליו

עמיהוד שמלצר:  יש לו שנתיים להיערך או בתום התקופה שניתנה לו לדחייה לפי המוקדם

עמיהוד שמלצר:      רק להגיד איזה סוגי חשבונות כי אמרנו שחובת הגישה לא תחול על סוגי חשבונות מסוימים

עמיהוד שמלצר:  קבענו בתוספת הראשונה שאפשר יהיה לתקן אותה, את חשבון תשלום שלגביו לא הוסכם במסגרת הסכם ההתקשרות עם מנהל חשבון תשלום למשלם כי ניתן יהיה לתת הוראת תשלום או הרשאה לחיוב באמצעים מקוונים

עמיהוד שמלצר:  כשמדובר בחשבון שהוא לא פועל באמצעות האינטרנט, באמצעים מקוונים, גם הייזום לא יכול לפעול ולכן אנחנו פוטרים מנהל חשבון תשלום מלתת חובת גישה לגבי חשבונות

איתי עצמון: זאת אומרת, כרגע רק סוג אחד של תשלומים

מיכאל בן דהן: כן

קריאה: זה לא יחול על כל חשבון תשלום?     

מיכאל בן דהן: מה שחידדנו עכשיו זה שחשבונות שבהם אי אפשר לבצע פעולת באינטרנט, הייזום שהוא משירות מקוון לא יחול לגביו

רן בייליס: שאלה קטנה

רן בייליס:  אני אשמח להבהרה

רן בייליס:  היועץ המשפטי של BTB

רן בייליס:  כיום אנחנו עובדים עם הרשאות וחיוב חשבון

רן בייליס:  לפי ההבהרה שנתת קודם, אני מבין, או לפחות עולה, שהרשאה לחיוב חשבון, כפי שהיום מתנהלת, כלומר, שהלקוח נותן הרשאת גישה לחיוב חשבונו היום לגופים הפיננסיים ואנחנו מחייבים את החשבון שלו

רן בייליס:  אתם רואים את זה כשירות ייזום מתקדם או בסיסי?     

מיכאל בן דהן: הרשאה לחיוב זה מה שמכירים כהוראת קבע, שנותנים אישור פשוט לקחת כספים מהחשבון בלי לדבר עם הלקוח

מיכאל בן דהן:  זה נושא נפרד

מיכאל בן דהן:  יש לזה הוראות נפרדות בחוקים הצרכניים

קריאה: זה לא ייזום

מיכאל בן דהן: כאן זה לא ייזום מתקדם

רן בייליס: רק נבהיר

רן בייליס:  זאת לא הוראת קבע

רן בייליס:  יש הוראת קבע אותה הלקוח נותן בבנק שלו

מיכאל בן דהן: השם העממי

רן בייליס: אתם מתכוונים על הרשאה לחשבון

קריאה: אם אין לו הרשאה לחיוב, אתה יכול לגבות סכומים משתנים

רן בייליס: זה מה שאני שואל

רן בייליס:  היום הרשאה לחיוב חשבון יכולה להיות ללא הגבלה בסכום, יכולה להיות ללא הגבלה בתאריך

רן בייליס:  היא די פתוחה

רן בייליס:  מה שהלקוח מרשה או נותן הרשאה פעם אחת ואנחנו מחייבים את החשבון שלו בחיובים החודשיים שהוא נדרש להם

מיכאל בן דהן: זה לא ייזום מתקדם

מיכאל בן דהן:  מבחינת ההגדרות זה לא אותה פעילות

מיכאל בן דהן:  כאן יש פעילות מסוימת שאפשר לעבור להגדרות ולדבר על זה, אבל איזושהי התחייבות להעמיד אמצעי תשלום

רן בייליס: זה חשוב לפרוטוקול

רן בייליס:  למה פטרתם את בנק הדואר? אם נתתם את ההבהרה קודם שאתם ממילא רוצים לפטור את אלה שלא נתנו הרשאה בהסכם ההתקשרות שלהם עם מנהל שירותי תשלום, הם לא נתנו לו מלכתחילה אפשרות למקוון

רן בייליס:  למה לפטור את בנק הדואר? כי אנחנו עובדים הרבה מאוד עם בנק הדואר? לא הבנתי למה צריך לפטור אותו באופן גורף מהסעיף הזה

מיכאל בן דהן: החובה הזאת מאלצת את הגופים להקים מערכות מתקדמות, מערכות API שמאפשרות באמצעות ממשק מקוון, כמו שאמרנו, הממשק המקוון של סדר ברלין

מיכאל בן דהן:  כרגע בנק הדואר נמצא בתהליכים של הפרטה, הליכים מורכבים, ואנחנו לא מעוניינים כרגע להחיל עליו את החובה

מיכאל בן דהן:  לא חושבים שבהתאם למצב זה נכון

מיכאל בן דהן:  גם מבחינת החשש התחרותי או ההפסד התחרותי, אנחנו לא חושבים שזה מצדיק את העלויות כרגע לבנק הדואר

רן בייליס: מה קורה אם בנק הדואר משתנה?     

מיכאל בן דהן: שוב, זה תלוי איך הוא ישתנה

מיכאל בן דהן:  אם הוא יהיה גוף פרטי, בעניין הזה גם התקבלה החלטת ממשלה בנושא בראשות משרד התקשורת

מיכאל בן דהן:  כיום מי שמפקח על בנק הדואר זה משרד התקשורת

מיכאל בן דהן:  אם הוא יופרט, הוקם צוות שיחשוב מה עושים לגבי הפעילויות הפיננסיות שהוא עושה היום ואיך הם יפוקחו, האם זה יהיה תחת החוק הזה או תחת חוק של משרד התקשורת כמו שזה היום

מיכאל בן דהן:  עוד לא התקבלה החלטה ממשלתית לגבי איך בדיוק עושים את ההפרטה בנושאים הפיננסיים של בנק הדואר

איתי עצמון: השאלה אם לא לאפשר אולי בחקיקת משנה כן להחיל את החובה על בנק הדואר ככל שיהיה צורך

מיכאל בן דהן: הממשלה קיבלה החלטה שהיא בוחנת את הנושא הזה

איתי עצמון: ככל שהוועדה כן תרצה לתת מענה למצב בעתיד שבו בנק הדואר יהיה במצב שיוכל ליישם את ההוראה הזאת, כדי להחיל עליו את חובת מתן הגישה יידרש תיקון חקיקה ראשית

איתי עצמון:  זאת כרגע המשמעות

איתי עצמון:  אתה אמרת המצב כרגע אבל אנחנו בחקיקה ראשית ולא אפשרתם כאן פתח

מיכאל בן דהן: בכל מקרה, כל החלטה שלא תהיה של הממשלה שתשנה את הסטטוס קוו ואת המצב הקיים, תצטרך איזושהי חקיקה ראשית

מיכאל בן דהן:  הם גם פטורים מהחוק וכולי

מיכאל בן דהן:  יש להם חוק ייעודי

מיכאל בן דהן:  יצטרך להיות איזשהו תיקון חקיקה בנושא ואז גם יידרשו לדבר הזה

מיכאל בן דהן:  אנחנו באמת לא רואים צורך

מיכאל בן דהן:  אם הוועדה מתעקשת, אני אוכל לברר עם משרד התקשורת ולראות מה דעתם בנושא הזה

מיכאל בן דהן:  בסופו של דבר הגוף תחת אחריותם

אוהד טל: הוועדה לא מתעקשת

עמיהוד שמלצר: אני מוסיף כאן משהו לבקשת הייעוץ המשפטי של הוועדה

עמיהוד שמלצר:  סעיף קטן (ד) מאפשר לשר לקבוע תקנות לגבי גופים שיהיו פטורים, מנהלי חשבון תשלום שיהיו פטורים, והוספנו פיקוח פרלמנטרי, זאת אומרת, אישור של ועדת הכלכלה לתקנות האלו

איתי עצמון: כן

איתי עצמון:  היו לנו עוד כמה הערות

איתי עצמון:  לגבי פסקה (2) שבסעיף קטן (ג)

איתי עצמון:  יש כאן חובת שמירה של התיעוד אבל לא כתוב לכמה זמן

איתי עצמון:  אם מסתכלים בפסקה (4), הסמכות לקבוע את ההוראות לעניין התיעוד ושמירתו היא בכלל סמכות שבשיקול דעת

איתי עצמון:  כלומר, יכול להיות שלא יהיו כללים

איתי עצמון:  בעצם אנחנו מטילים את החובה ולא נותנים לה איזשהו תוכן ממשי

איתי עצמון:  כל עוד לא קובעים שום דבר, זה בעצם יהיה לפי שיקול דעתו של מנהל חשבון תשלום למשלם

איתי עצמון:  אני מודע לכך שקיימת הוראה מקבילה בחוק שירות מידע פיננסי

איתי עצמון:  יכול להיות שזה מתייחס שם אבל אני בכל זאת מעלה שוב את השאלה בהקשר לחוק הזה לכמה זמן יידרש לשמור את התיעוד

עמיהוד שמלצר: הסכמנו להעביר את זה לחובה

עמיהוד שמלצר:  שהמאסדר יקבע

איתי עצמון: כלומר, בפסקה (4) לא תהיה סמכות שבשיקול דעת אלא תהיה חובה לקבוע הוראות לגבי התיעוד ושמירתו

עמיהוד שמלצר: נכון

מיכאל בן דהן: וכך לא ייווצר המצב שתיארת, שיש חובה לשמור ולתעד בלי שקיימות הוראות מאסדר לעניין זה

איתי עצמון: שוב אני אומר, כל עוד אין הוראות, כל עוד לא נקבעו הוראות כאלה, החובה נשארת

עמיהוד שמלצר: כן

מיכאל בן דהן: אבל המאסדר חייב לקבוע

איתי עצמון: מבחינת ההודעה על אי מתן גישה

איתי עצמון:  חשבנו שכדאי שיהיה גם נימוק להחלטה

איתי עצמון:  זאת אומרת, פסקה (2)

איתי עצמון:  הצענו להוסיף: יודיע על כך ליוזם התשלום בצירוף הנימוק להחלטה

עמיהוד שמלצר: אנחנו מקבלים את ההערה

אייל דותן: סעיפים 35 ו-36, לפחות בבנקים שיש כבר ניסיון עם הרבה סוגי חשבונות תשלום, חשבון תשלום הוא חשבון שמוגדר באופן מאוד רחב כי פעולת תשלום זה לא רק העברת כספים בין חשבונות אלא זה גם הפקדה של כסף וגם משיכה של כסף

אייל דותן:  מהניסיון שלנו כן יש חשבונות בבנק שהם לא מתאימים לפעולה מסוג הפעולה של ייזום תשלומים

אייל דותן:  למשל, יש חשבון שנקרא חשבון תמורה

אייל דותן:  אתה יכול להפקיד כסף לחשבון תמורה, אז בהגדרה הוא הופך להיות חשבון תשלום כי חשבון תשלום זה חשבון שמאפשר כל פעולת תשלום

אייל דותן:  אבל אתה לא יכול נניח לשלם מחשבון תמורה בבית עסק

אייל דותן:  החשש שלנו הוא שיצא מכאן שזה מחייב לפתוח חשבונות תשלום לייזום תשלומים לגבי כל סוגי חשבונות התשלום כשיש חשבונות שבמהות שלהם הם בכלל לא מתאימים

אייל דותן:  לפעמים יש בנקים שחשבונות של קטין או חשבונות של אפוטרופוס, בכלל אי אפשר לתת ייפויי כוח

אייל דותן:  ייזום תשלומים הוא סוג של ייפוי כוח

אייל דותן:       קשה לנו לבוא עם רשימה סגורה וממצה

אייל דותן:  חשבנו אולי בתוספת הראשונה לקבוע איזושהי הוראה שאומרת שזה מסוג החשבונות שבמהות שלהם לא מאפשרים, בתנאים שלהם, פעולה כזאת

לירון מאוטנר: משרד המשפטים

לירון מאוטנר:  אני רוצה להתייחס לרכיב הראשון של מה שאמר אייל

לירון מאוטנר:  חשבון תמורה הוא דווקא בהגדרה לא חשבון תשלום

לירון מאוטנר:  זה כתוב בצורה מפורשת בחוק שירותי התשלום הצרכני וגם כאן אני חושבת יש איזושהי התייחסות לזה

לירון מאוטנר:  למה אתה חושש שחשבון תמורה כן ייחשב?     

אייל דותן: בחוק שירות תשלום הצרכני, החרגתם אותו

אייל דותן:  בסעיף ההחרגות החרגתם חשבון תמורה

לירון מאוטנר: לא, לא החרגנו חשבון תמורה

לירון מאוטנר:  אמרנו שהעברה לחשבון תמורה - - -     

אייל דותן: אמרתם שהחוק לא חל, לא יחול על העברה לחשבון תמורה

אייל דותן:  חשבון תמורה הוא לא רק חשבון שמוגדר בסעיף בחוק שירותי תשלום הצרכני

אייל דותן:  יש עוד סוגי חשבונות ואני אתן דוגמה

אייל דותן:  למשל היום, כשאתה לוקח משכנתה, קודם כל, זה תחת הסעיף על מה החוק לא יחול

אייל דותן:  אבל גם ההגדרה שם של חשבון תמורה, זאת הגדרה יותר מצומצמת

אייל דותן:  זה חשבון תמורה נגיד לניהול חשבון ניירות ערך או חשבון פיקדון

אייל דותן:  אבל יש חשבונות תמורה שהם חשבונות אחרים

אייל דותן:  למשל יש חשבונות תמורה שפותחים את זה כחשבון צל לשרת נניח משכנתה

אייל דותן:  אם אתה לוקח משכנתה בבנק זר, היום הבנקים יותר ויותר נוהגים לפתוח ליד כל חשבון משכנתה גם חשבון תמורה שכל תפקידו הוא להעביר דרך אותו חשבון תמורה את הכספים לשרת את המשכנתה אבל ברור שזה לא חשבון

אייל דותן:  למשל, לדוגמה, בחשבון כזה אי אפשר שיהיה לך כרטיס אשראי

אייל דותן:  אנחנו מכירים כמה בנקים שיש חשבונות כאלה אבל זאת רק דוגמה

אייל דותן:  הבנקים נתנו לנו עוד דוגמאות אבל אני לא רוצה לדבר באופן גורף

אייל דותן:  יש חשבונות שבהם אסור למשל לתת ייפויי כוח, לפי מהות החשבון

לירון מאוטנר: אני רוצה כן להתעכב על זה

לירון מאוטנר:  החריג מדבר על העברת תשלום מחשבון תשלום לחשבון תמורה

לירון מאוטנר:  זאת אומרת, ההנחה היא שחשבון תמורה הוא לא חשבון תשלום

לירון מאוטנר:  זה לא שהחוק פטר חשבון תמורה משירותי תשלום אלא שמלכתחילה מה שהוא ביקש לפטור זאת העברה מחשבון תשלום לחשבון תמורה כי חשבון תמורה הוא לא חשבון תשלום

לירון מאוטנר:  בתוך ההגדרה של מהו חשבון תמורה, הסיפור של תיק ניירות הוא דוגמה

לירון מאוטנר:  ההגדרה המהותית של מה זה חשבון תמורה, זה חשבון המיועד למתן שירות פיננסי שאינו שירות תשלום

לירון מאוטנר:  יש שם כל מיני דוגמאות

לירון מאוטנר:  זאת אומרת, מאוד יכול להיות - - -     

אייל דותן: יכול להיות שזה רק עניין של מינוח

אייל דותן:  של שם

אייל דותן:  יש חשבונות שקוראים להם חשבונות תמורה, שהם לא נכנסים תחת ההגדרה הזאת

אייל דותן:  למשל הדוגמה שעכשיו נתתי

אייל דותן:  פותחים חשבון תמורה שהוא לא חשבון לניירות ערך

לירון מאוטנר: לא, אבל הוא מיועד למתן משכנתה

לירון מאוטנר:  הוא לא מיועד למתן אשראי שאגב זה יש שם תזוזה של כסף

אייל דותן: מה שיקרה, ההגדרה אומרת חשבון תמורה, חשבון שלא מיועד לחשבון תשלום

לירון מאוטנר: לא

לירון מאוטנר:  חשבון המיועד למתן שירות פיננסי שאינו שירות תשלום

אייל דותן: נכון, שאינו שירות תשלום

אייל דותן:  בחשבון תמורה שאני מדבר עליו, כן יש שירות תשלום

אייל דותן:  מה שירות התשלום? אפשר בהחלט להפקיד כסף ואפשר למשוך כסף אבל אי אפשר לשלם מתוכו

לירון מאוטנר: לא

לירון מאוטנר:  הפקדה של כסף ומשיכה של כסף, זאת פעולת תשלום

לירון מאוטנר:  זה לא שירות תשלום

אייל דותן: אם אני מנהל חשבון שאפשר לעשות בו פעולת תשלום, הוא חשבון תשלום

לירון מאוטנר: דנו על זה הרבה מאוד בדברי ההסבר ואולי גם נבהיר את זה שוב לפרוטוקול

לירון מאוטנר:  ההגדרה של חשבון תשלום, אנחנו מודעים למעגליות שבה ולזה שהיא קצת עמומה, אבל כן השתמשנו בכוונה במילה ייעוד ולא במילה שימוש

לירון מאוטנר:  זאת אומרת, חשבון תשלום זה לא חשבון שמאפשר לעשות פעולת תשלום

לירון מאוטנר:  אתה צודק, יש שם איזושהי תזוזה של כסף, גם בחשבונות מהסוג שתיארת אבל הוא לא מיועד לביצוע של פעולת תשלום

לירון מאוטנר:  הוא מיועד לאשראי או לשירות פיננסי אחר שהוא לא שירות תשלום

אייל דותן: זאת סתם דוגמה

אייל דותן:  כל מה שהוא מיועד זה שאם יש לי חשבון בבנק א' אבל לקחתי משכנתה בבנק ב', היום הטכניקה היא שפותחים חשבון, זה מעין חשבון צל, אבל הוא לא חשבון תמורה במובן שהוחרג בחוק שירותי תשלום צרכניים

אייל דותן:  זה חשבון שאפשר להפקיד בו כסף, אפשר למשוך ממנו כסף ואפשר להעביר ממנו כסף לשרת את המשכנתה

עמיהוד שמלצר: בלבד

אייל דותן: בלבד

עמיהוד שמלצר: נראה לי שזה מה שלירון אומרת

עמיהוד שמלצר:  כאשר זה בלבד למשכנתה, זה לא נכלל בהגדרה של חשבון תשלום

עמיהוד שמלצר: חשבון תשלום הוא חשבון שאפשר לתת בו הוראת תשלום

עמיהוד שמלצר:  אם אני יכול לבצע בו פעולת תשלום ולהפקיד כסף, הוא חשבון תשלום

עמיהוד שמלצר:  מבחינת ההגדרות, זה נכנס

לירון מאוטנר: כמובן שמסתכלים ומפרשים את זה עם שונות תכליתית

לירון מאוטנר:  אני חושבת שגם מה שהצעת הוא רחב מדי וגם הדוגמה של האפוטרופוס, זה בכלל סוג אחר של החרגה שאני חייבת לומר שאנחנו לא בטוחים שאנחנו חושבים שזה חשבון

אייל דותן: גם אני לא בטוח

אייל דותן:  לכן אמרתי שצריך להחריג חשבונות שבמהות שלהם לא נועדו לשרת פעולות כאלה

לירון מאוטנר: של ייזום?     

אייל דותן: כן

אייל דותן:  של ייזום תשלומים

לירון מאוטנר: זה נראה לי עמום באותה מידה

אייל דותן: למשל חשבון תשלום שדרכו אפשר להפקיד כסף, אפשר למשוך כסף, זה לא חשבון פיקדון, זה לא חשבון ניירות ערך, יש לו מטרה מסוימת אבל בהחלט אפשר להפקיד כסף

לירון מאוטנר: אני אומר משפט לסיום

לירון מאוטנר:  אני מציעה, אייל, שתנסו לחשוב על דרך אחרת לאפיין את החשבונות האלה אם לדעתך זה לא נכנס בהגדרה של חשבון תמורה

לירון מאוטנר:  אז אולי אפשר יהיה להבין האם בכלל צריך להחריג או להבהיר

אוהד טל: מצוין

אוהד טל:  תודה

אוהד טל:  נמשיך

עמיהוד שמלצר: 	 37

עמיהוד שמלצר: 	קביעת היקף פעילות קטן לעניין מנהל חשבון תשלום     

עמיהוד שמלצר: לעניין שווי הנכסים של מנהל חשבון תשלום שהוא בנק - שיעור אחר מהשיעור הקבוע בפסקה (1) להגדרה "היקף פעילות קטן"

עמיהוד שמלצר: השר, בהתייעצות עם הרשות, רשאי לקבוע בצו, לעניין סכום הכספים שמחזיק מנהל חשבון תשלום שהוא חברת תשלומים, בעבור לקוחותיו, לצורך מתן שירותי תשלום בתום השנה הקלנדרית הקודמת סכום אחר מהסכום הקבוע בפסקה (3) להגדרה "היקף פעילות קטן"

עמיהוד שמלצר: הגדרת מנהל של חשבון תשלום קטן הוגדרה בסעיף ההגדרות

עמיהוד שמלצר:  לעניין בנק למשל, חמישה אחוזים

עמיהוד שמלצר:  לעניין מנהל חברת תשלומים, 50 מיליארד

עמיהוד שמלצר:  לעניין אגודת פיקדון ואשראי, צבר פיקדונות או צבר אשראי, 250 מיליון

עמיהוד שמלצר:  כאן ניתנת סמכות לשר ולנגיד, כל אחד לגבי גופים שתחתיו, אפשרות לשנות את הסכומים

אוהד טל: הערות

אוהד טל:  אין הערות

איתי עצמון: רציתי רק להפנות את תשומת הלב לכך שבעצם היקף פעילות קטן קבוע כאן בחקיקה ראשית בסעיף ההגדרות וכאן ניתנת סמכות בחקיקת משנה לשנות את זה

איתי עצמון:  כמובן שהשינוי משפיע על היקף החובות המהותיות שקבועות בחוק

איתי עצמון:  אני חשבתי שכן נכון שהשינויים האלה יהיו באישור ועדת כנסת

איתי עצמון:  אם לא תהיה סמכות כזאת כאן, דרך המלך היא לשנות את זה בחקיקה ראשית

איתי עצמון:  יש לזה השפעה מהותית

איתי עצמון:  אלה לא שינויים טכניים

עמיהוד שמלצר: רצינו ללכת בהסדר הזה כמו בהסדר שיש בחוק מידע פיננסי, אם אני לא טועה

איתי עצמון: אני לא זוכר מה היו הטעמים

מיכאל בן דהן: אני אסביר מה מהות הרף הזה

מיכאל בן דהן:  הרף הזה בסופו של דבר הוא הרף שממנו ניתן לבקש לקבל פטור

מיכאל בן דהן:  אין כאן איזשהו פטור אוטומטי

מיכאל בן דהן:  כמו שנאמר, המערכות כאן הן מערכות מאוד מאוד דומות לשירות מידע פיננסי

מיכאל בן דהן:  כלומר, הרפים כאן יתכתבו באופן כמעט שווה בשווה לשירות מידע פיננסי

מיכאל בן דהן:  המהלכים יהיו מקבילים

איתי עצמון: אתה יודע, יש לנו תיקון עקיף

מיכאל בן דהן: היה דיון בוועדה לגבי הדבר הזה

מיכאל בן דהן:  בסופו של דבר נקבע שאין צורך באישור ועדה ואנחנו גם חושבים שכאן ספציפית באמת זה נושא מאוד מאוד זהיר

מיכאל בן דהן:  ספים מאוד ספציפיים לגבי סמכות בכלל לבקש ואם נעשה כאן, זה יהיה כאן כן וכאן לא, ושם אנחנו כן נשארים עם ההסדר שנקבע

איתי עצמון: אתה אומר כן או לא, אבל בסוף זה משפיע על מהות החובה

איתי עצמון:  אם ניתן פטור או לא ניתן פטור, זה משפיע על יישום חובה שאתם קובעים כאן בחוק

איתי עצמון:  אם גוף הוא כן בעל היקף קטן, הוא יכול לקבל פטור ואם לא, הוא לא יכול לקבל פטור או שלא חל עליו סעיף מסוים

איתי עצמון:  אני אומר שזה לא שינוי טכני

מיכאל בן דהן: לא, הוא לא טכני אבל הוא מאוד מאוד מצומצם

איתי עצמון: אין כאן איזושהי תקרה או משהו

איתי עצמון:  כלומר, אין כאן צמצום

איתי עצמון:  אתם כתבתם שיעור אחר מהשיעור הקבוע

איתי עצמון:  למשל לגבי פסקה (1), הגדרה כפעילות קטן, זה פשוט שיעור אחר מחמישה אחוזים

עמיהוד שמלצר: אנחנו נחשוב על זה שוב ונחזור

איתי עצמון: זאת המלצתי לוועדה, שכן יהיה פיקוח פרלמנטרי על הסמכות הזאת

איתי עצמון:  אני לא אומר את זה בציניות, אבל אפשר בהתאם לתקן גם בחוק שירות מידע פיננסי כדי שאם יהיה צורך, תביאו את זה ביחס, בסט אחד של תקנות לאישור ועדה

עמיהוד שמלצר: נחשוב על זה שוב

עמיהוד שמלצר:  אני לא רוצה לתת עכשיו תשובה מוחלטת

אוהד טל: נחזור לזה בהמשך

אוהד טל:  תחשבו על זה

עמיהוד שמלצר: אני כן אומר שיש כאן איזון בין הפרוצדורה לבין בסופו של דבר המהות והדברים שאנחנו רוצים לקבוע כאן

איתי עצמון: אולי זה הוויכוח שלנו כי אני חושב שזה ממש מהות

נטע דורפמן רביב: רציתי להסב את תשומת לב הוועדה שהנושא של בעל היקף פעילות קטן, משתמשים בו גם לצורך הסעיף הקודם של P טו P כי בעצם מי שמנהל חשבון תשלום למוטב בעל היקף פעילות קטן, הוא צריך לאפשר העברת כספים

נטע דורפמן רביב:  זאת אומרת, זה סעיף קטן (ד) שם

נטע דורפמן רביב:  אני מבינה שיהיה עוד דיון לגבי הממשקים ואיך אפשר לאפשר את זה

נטע דורפמן רביב:  הסעיף הזה גם משמש הגדרה משמשת ולצורך הגדרה אני רוצה להעיר שמבחינת חברת תשלומים, סכום התשלומים שהיא מחזיקה עבור לקוחותיה – אותה הערה כללית שלנו – ברור שזה בישראל

איתי עצמון: את מדברת על ההגדרה

נטע דורפמן רביב: על ההגדרה עצמה

נטע דורפמן רביב:  כן

נטע דורפמן רביב:  אמרתם שנדון בהגדרות כשמגיעים לסעיפים

נטע דורפמן רביב:  זה בשני הסעיפים

איתי עצמון: העלינו את השאלה לגבי חברת תשלומים, לגבי הסכום שנקוב של 50 מיליארד שקלים

נטע דורפמן רביב: לנו זה רלוונטי בשביל הוודאות

נטע דורפמן רביב:  אנחנו רוצים שזה יהיה ברור שזה גוף זר

נטע דורפמן רביב:  שזה בישראל

נטע דורפמן רביב:  שהפעילות בישראל

איתי עצמון: בחנתם את ההערות שהועלו אז לעניין הגדרת היקף פעילות קטן בהתייחס לחברת תשלומים ובין היתר גם הערות שאנחנו העברנו?     

מיכאל בן דהן: כן, אנחנו עוד לא מיצינו את השיח

מיכאל בן דהן:  אנחנו הבטחנו שנעשה את השיח הזה ונחזור עם תשובות לגבי הדבר הזה

מיכאל בן דהן:  גם לגבי תאגיד עזר

אוהד טל: בסדר

אוהד טל:  רשמנו את זה

אוהד טל:  תמשיכי להזכיר לנו

אייל דותן: לסעיף 37(א)(2)

אייל דותן:  זה גם מתחבר להגדרה של היקף פעילות קטן

אייל דותן:  דיברו כאן רבות על ודאות

אייל דותן:  גם כאן יש חשיבות שזה ייקבע כבר עכשיו בחקיקה, כדי לא להשאיר את זה לכך שזה ייקבע בעתיד מהסיבה שיש גופים שצריכים לדעת האם הם צריכים להתחיל לפתח את כל המערכות שהסעיף הזה גורר, כמו פתיחת חשבונות תשלום לייזום תשלומים, כמו קישוריות בסעיף 33 או לא

אייל דותן:  זאת אומרת, האם הם בתוך הפטור או לא בתוך הפטור

אייל דותן:  זאת הערה שקיבלנו – אנחנו מדברים על (2), על גוף שהוא תחת פיקוח של בנק ישראל שהוא אינו בנק כי באיגוד הבנקים יש גם מי שהם לא בנקים אבל הם תאגידים בנקאיים כמו הבנקים הזרים והבנקים הזרים כן היו רוצים לדעת מה הקטגוריה לפטור במיוחד כשהם בכלל לא מנהלים חשבונות קמעונאים והם לא מנהלים חשבונות שעכשיו מצריכים או מחייבים לפתח מערכת שלמה כדי לאפשר ייזום תשלומים

איתי עצמון: אני אזכיר שלדעתי אנחנו העלינו את השאלה הזאת בדיון הראשון עת דנו בהגדרה, בין היתר מאחר שכבר קיים היום צו מכוח חוק שירות מידע פיננסי שקובע את השיעור

איתי עצמון:  נציגי הממשלה אמרו שהם יבחנו שוב את הנושא ויחזרו עם תשובה

מיכאל בן דהן: זה לגבי תאגידי עזר

איתי עצמון: כן

אייל דותן: לא רק תאגידי עזר

אייל דותן:  אלה גם תאגידים בנקאיים

אילנית מדמוני: אלה גם גופים שמפוקחים על ידי בנק ישראל

מיכאל בן דהן: אנחנו נהיה בקשר עם בנק ישראל ונחזיר תשובה לגבי הדברים האלה

מיכאל בן דהן:  בנק ישראל מכיר את זה

מיכאל בן דהן:  נחזיר תשובה לוועדה

אוהד טל: בסדר

אוהד טל:  תרשום את זה כדי שלא נשכח

עמיהוד שמלצר: 38

עמיהוד שמלצר: 	הזדהות יוזם תשלום לפני מנהל חשבון התשלום     מנהל חשבון תשלום למשלם ייתן ליוזם התשלום גישה לחשבון התשלום של המשלם באמצעות מערכת ממשק למתן הוראות תשלום לפי סעיף 35, ובלבד שיוזם התשלום הזדהה לפני מנהל חשבון התשלום למשלם בהתאם להוראות שקבע מאסדר מנהל חשבון התשלום למשלם לפי סעיף 41(א)(2)

עמיהוד שמלצר:      חובת הגישה תהיה ממוקדת לסטנדרט שיקבע מאסדר של מנהל חשבון התשלום והחובה לתת את הגישה תהיה לאחר שהיוזם יזדהה ויהיה סרטיפיקט כלשהו שיינתן לו ובאמצעותו הוא יזדהה בפני מנהל חשבון התשלום

עמיהוד שמלצר:      סעיף דומה קיים בחוק שירות מידע פיננסי לגבי נותן שירות מידע פיננסי שמבקש לקבל מידע על הלקוח

איתי עצמון: גם כאן היישום של הסעיף תלוי בהוראות שיקבע המאסדר

עמיהוד שמלצר: כן

עמיהוד שמלצר:  חובה היא רק לפי הסטנדרט

איתי עצמון: יכול להיות שיהיה צריך לשקול לקבוע כאן בחקיקה איזשהו מועד לקביעת הוראות מאסדר ראשונות

איתי עצמון:  עשינו את זה בחוק שירות מידע פיננסי כדי בעצם לתת ודאות לשחקנים בשוק שיוכלו גם להיערך ליישום הוראות המאסדר ושבכלל יהיה ניתן ליישם את החוק לפני מועד התחילה

איתי עצמון:  יש כאן כל מיני מועדי תחילה לפי נושאים

איתי עצמון:  אני חושב שזה דבר שצריך לשקול אותו

עמיהוד שמלצר: קיבלנו את ההערה בהקשר הזה

עמיהוד שמלצר:  נוסיף סעיף

עמיהוד שמלצר:  זה גם סטנדרט שקיים

עמיהוד שמלצר:      39

עמיהוד שמלצר: 	איסור הפליה והגבלות לעניין גביית תמורה בידי מנהל חשבון התשלום למשלם     

עמיהוד שמלצר: מנהל חשבון תשלום למשלם ינהג בהוראת תשלום שהועברה באמצעות יוזם מתקדם בהתאם להרשאת גישה לחשבון, כאילו ניתנה לו ישירות בידי המשלם

עמיהוד שמלצר: על אף האמור בסעיף קטן (ג), השר, בהתייעצות עם המאסדרים הנוגעים בדבר, רשאי לקבוע נסיבות שבהן מנהל חשבון תשלום למשלם יהיה רשאי לגבות תמורה מיוזם תשלום, בעד מתן גישה לחשבון התשלום למשלם לפי סעיף 35(א) או (ב)

מיכאל בן דהן: ההוראה הזאת, רצף ההוראות האלה, נועדה להבטיח שלא רק שנותנים גישה ליוזמי התשלומים אלא גם שלא שמים מכשולים בפני יוזמי התשלומים

מיכאל בן דהן:  דוגמה לכך, יכולה להיות איזושהי העברה בנקאית שעולה שקל אבל העברה בנקאית באמצעות יזום עולה חמישה שקלים

מיכאל בן דהן:  דברים כאלה שבעצם מפלים בין העברה בנקאית שעשיתי אני בעצמי לבין העברה בנקאית שעשיתי באמצעות היוזם ובגלל זה ההוראות האלה קובעות איזשהו איסור הפליה

מיכאל בן דהן:       בנוסף, יש כאן התייחסות להרשאת גישה לחשבון

מיכאל בן דהן:  זה לגבי היוזם המתקדם

מיכאל בן דהן:  כן נתנו איזושהי סמכות לשר בהתייעצות עם המאסדרים לקבוע שיהיה אפשר לגבות איזושהי תמורה

מיכאל בן דהן:  דיברנו עד עכשיו על התנאים למשלם

מיכאל בן דהן:  יש גם את היחסים בין היוזם לבין מנהל חשבון התשלום

מיכאל בן דהן:  גם שם אסרנו על גביית תמורה כי אנחנו מבינים שאם יגבו תמורה מהיזמים זה יכול לעלות הרבה מאוד כסף להציע את השירות הזה ואנחנו לא רואים צורך בעמידה בסטנדרט בדברים שקבענו בחקיקה, בדברים מאוד ספציפיים, לגבות תמורה

מיכאל בן דהן:  כן נתנו סמכות לשר בהתייעצות עם המאסדרים לאפשר לגבות תמורה

מיכאל בן דהן:  זה נוגע לאיזה שהם פתרונות שלמעשה יתקדמו בהמשך או שאנחנו לא מכירים אותם עכשיו ונראה לנכון כן לאפשר גביית תמורה, אבל אלה מקרים שכרגע אנחנו לא מכירים ובגלל זה זאת סמכות עתידית

קריאה: ולקבוע לזה איזושהי תקרה?     

מיכאל בן דהן: כן

מיכאל בן דהן:  אנחנו גם נקבע איזושהי סמכות לשר, במסגרת הסמכות הזאת, שהוא יוכל לקבוע גם סכום תמורה מרבי לצורך העניין

מיכאל בן דהן:  לא מספר אבסולוטי

עמיהוד שמלצר: 40

עמיהוד שמלצר: 	מנגנונים לאבטחת מידע, ניהול סיכונים, הגנת סייבר והמשכיות עסקית בבעלי אישור הניתן על ידי מאסדר שאינו הרשות     	בלי לגרוע מהוראות כל דין, בעל אישור הניתן על ידי מאסדר שאינו הרשות ידאג לקיומם של מנגנונים, נאותים ומתקדמים, לאבטחת מידע, ניהול סיכונים והגנת סייבר, ולעניין בעל אישור לעסוק במתן שירות ייזום מתקדם – גם המשכיות עסקית

עמיהוד שמלצר:      סעיף דומה חל לגבי מפוקחי הרשות

עמיהוד שמלצר:  כאן זה סעיף שחל על מפוקחים ועל יוזמים בעלי אישור שלא מהרשות

עמיהוד שמלצר:  בעל האישור יצטרך שיהיו לו מנגנונים נאותים מתקדמים לגבי כל העניינים הטכנולוגיים של אבטחת מידע, ניהול סיכונים והגנת סייבר בשל ההיבט הטכנולוגי שיש בפעילות ייזום תשלום

עמיהוד שמלצר:      41

עמיהוד שמלצר: 	הוראות מאסדר מנהל חשבון התשלום למשלם והוראות מאסדר יוזם תשלום     

עמיהוד שמלצר: אופן מתן הגישה לחשבון התשלום של המשלם על ידי מנהל חשבון תשלום למשלם ליוזם התשלום, באמצעות מערכת ממשק למתן הוראות תשלום, ובכלל זה הוראות לגבי הגנה על פרטיות, אבטחת מידע, מנגנון טכנולוגי מאובטח וחובות תיעוד

עמיהוד שמלצר:      זה הסטנדרט עליו דיברנו

עמיהוד שמלצר:  מנהל חשבון תשלום למשלם יקבע את אופן מתן הגישה, את הסטנדרט הטכנולוגי

עמיהוד שמלצר: החוק אומר שצריך לתת גישה רק לאחר הזדהות

עמיהוד שמלצר:  מנהל חשבון התשלום למשלם יקבע את הסטנדרט הזה וזה בהסכמה של המאסדרים הרלוונטיים

עמיהוד שמלצר: ה-SLA, רמת זמינות וכדומה

עמיהוד שמלצר:  רמת השירות שמנהל חשבון תשלום צריך לתת

עמיהוד שמלצר: בהעברת בנקאית או הוראת תשלום רגילה, לרוב הלקוח מודע לעמלה שתיגבה ממנו קודם למתן ההוראה

עמיהוד שמלצר:  כאן אנחנו קובעים חובות שמכיוון שההוראה הזאת תתבצע על ידי יוזם מתקדם ולא ישירות על ידי המשלם, אנחנו כאן קובעים חובה למנהל חשבון תשלום שהוא יידע את היוזם והיוזם יוכל לגלות זאת בפני הלקוח

עמיהוד שמלצר: סעיף שגם קבענו בחוק שירות מידע פיננסי שנועד למנוע מקרים של אביוז או שימוש לרעה באותה מערכת ממשק

עמיהוד שמלצר:  אלה הוראות שמאסדר יחיל לגבי יוזם התשלום

אוהד טל: הערות? אין הערות

עמיהוד שמלצר: 42

עמיהוד שמלצר: 	שמירה על אחידות     

עמיהוד שמלצר: השר מצא כי נכון לעשות כן לשם שמירה על אחידות בהוראות לפי חוק זה, החלות על גופים שונים המפוקחים על ידי מאסדרים שונים או החלות על גוף אחד המפוקח על ידי כמה מאסדרים

עמיהוד שמלצר: תקנות לפי סעיף קטן (א) יותקנו בהתייעצות עם מאסדר מנהל חשבון התשלום למשלם או מאסדר יוזם התשלום, לפי העניין

עמיהוד שמלצר: פעילות ייזום תשלום תפוקח על ידי מספר רגולטורים וההוראות לגביהם וגם לגבי מנהלי חשבון תשלום שייתנו את הגישה ליוזמים יכולות להינתן על ידי מאסדרים שונים, אם זאת רשות שוק ההון, אם זה הפיקוח על הבנקים ואם זה הממונה על שירותים פיננסים מוסדרים

עמיהוד שמלצר:  נתנו כאן סמכות לשר לקבוע הוראות שאמורות פעם אחת, אם יש ארביטרז', לקבוע הוראות אחידות, ופעם שנייה, לשם שמירה על עניין הלקוחות

עמיהוד שמלצר:  שני פרמטרים או שתי נסיבות שבהתקיימן השר יכול לקבוע תקנות

עמיהוד שמלצר:  הסמכות השר מדויקת לסעיפים מסוימים או להוראות ספציפיות

עמיהוד שמלצר:      סעיף 36(ג)(4) מדבר על קביעת הוראות לעניין מסירת הודעות ליוזם על אי מתן גישה וכן חובת תיעוד ושמירה

עמיהוד שמלצר:  השר יכול לקבוע הוראה אחידה לגבי החובות האלה

עמיהוד שמלצר:  סעיף 41 שקראנו כרגע, הוא מאוד רחב וארוך

עמיהוד שמלצר:  אלה כמה הוראות - בסטנדרט הטכנולוגי, איך מזדהים, מה המידע שמנהל חשבון תשלום צריך לתת, לדוגמה מה העלות, מה העמלה, וגם חובות שיחולו על יוזם התשלום

עמיהוד שמלצר:  בכל אלו יש סמכות לשר לקבוע תקנות שיחולו

אוהד טל: בסדר

אוהד טל:  שיהיה לנו בהצלחה

עמיהוד שמלצר: פרק ו' הוא פרק שנוגע יותר לענייני הרשות

רוני בקמן: פרק ו' עוסק בסמכויות הפיקוח והאכיפה על הגופים החדשים שייכנסו תחת פיקוח הרשות, אותם בעלי רישיון למתן שירותי תשלום וייזום בסיסי

רוני בקמן:  אלה בעלי האישור מטעם הרשות

רוני בקמן:       פרק ו': הוראות מיוחדות לעניין סמכויות הרשות     43

רוני בקמן: 	הוראות מיוחדות לעניין סמכויות הרשות לגבי בעלי רישיון ובעלי אישור מאת הרשות     

רוני בקמן: (1) לשם פיקוח כאמור בסעיף קטן (א), רשאית הרשות לתת הוראות הנוגעות לדרכי פעולתם של בעלי רישיון ובעלי אישור מאת הרשות, של נושאי משרה בכירה בהם ושל מי שהם מעסיקים, והכול כדי להבטיח את ניהולם התקין שלבעלי רישיון ובעלי אישור מאת הרשות ואת השמירה ועל ענייני הלקוחות

רוני בקמן:  בהוראות כאמור יכול שייקבעו דרישות שונות לפי סוג הרישיון או סוג האישור, סוג שירות התשלום או היקף הפעילות ומאפייניה

רוני בקמן:      אני אציין שבעקבות הערה שפיי-פל העלתה גם בדיון הקודם, אנחנו נבקש להוסיף כאן גם התייחסות לסוג הגוף, מה שמאפשר לרשות לקחת בחשבון גם גופים שמחזיקים ברישיון זר לשירותי תשלום ולהתאים את ההוראות לדברים שכבר חלים עליהם, אם זה לאפשר להם אולי בעתיד להגיש דוחות לפי מה שחל עליהם בחוץ לארץ וכולי

רוני בקמן:       (2) הוראות לפי פסקה (1) אינן טעונות פרסום ברשומות, ואולם הרשות תפרסם ברשומות הודעה על מתן הוראות כאמור ועל מועד תחילתן

רוני בקמן:  הוראות כאמור וכל שינוי בהן יועמדו לעיון הציבור במשרדי הרשות ויפורסמו באתר האינטרנט של הרשות, ורשאית הרשות להורות בדבר דרכים נוספות לפרסומן

רוני בקמן: 	 "הפרה" – כהגדרתה בסעיף 50

רוני בקמן:      "עבירה" – כל אחת מאלה:     

רוני בקמן: עבירה לי חוק שירושתי תשלום הנעברת על ידי בעל רישיון או בעל אישור מאת הרשות

רוני בקמן: עבירה לפי סעיפים 284, 290, 291, 415, 423, 424, 424א ו-425 לחוק העונשין, שנעברה בקשר לעבירה לפי פסקאות (1) או (2)

רוני בקמן: עבירה לפי סעיפים 240, 242, 244, 245 או 246 לחוק העונשין, שנעברה בקשר לחקירה או להליך שיפוטי בשל עבירה לפי פסקאות (1) עד (5)

רוני בקמן:      אני אסביר את הסעיף

רוני בקמן:  הסעיף קובע את פיקוח רשות ניירות ערך על פעילותם של בעלי הרישיונות והאישור מטעמה

רוני בקמן:  לשם כך מוצע להקנות לרשות סמכות דומה לזו שנתונה לה גם בחוקים אחרים שעליהם היא מפקחת ואמונה

רוני בקמן:  למשל, סעיף 97ב לחוק השקעות משותפות בנאמנות שמסדיר את קרנות הנאמנות, סעיף 38ב לחוק הייעוץ שמסדיר פעילות של יועצי השקעות ומנהלי תיקים

רוני בקמן:  כחלק מהפקוח וההסדרה, החוק מסמיך את הרשות לתת הוראות שנוגדות באמת לדרכי פעולות וניהול של בעלי רישיון או בעלי אישור מאת הרשות כדי להבטיח את הניהול התקין והשמירה על ענייניהם של הלקוחות

איתי עצמון: אלה הוראות כלליות

רוני בקמן: אלה הוראות כלליות

רוני בקמן:  תכף נגיע גם למנגנון הפרסום שלהן

רוני בקמן:  הן מפורסמות באתר האינטרנט של הרשות והודעה על פרסומן מפורסמת ברשומות

איתי עצמון: לאורך הצעת החוק ראינו הפניה לכללים של הרשות וגם להוראות של הרשות

איתי עצמון:  השאלה היא אם הפניה לעניין הוראות של הרשות בעצם באה בגדר הסעיף הזה? כי כאן בעצם זה מתייחס רק להוראות לפי פסקה (1)

איתי עצמון:  או שיש הוראה כללית בחוק ניירות ערך

רוני בקמן: בהגדרה הוראות מאסדר בחוק הזה, מוגדר שהוראות מאסדר יינתנו לפי סעיף 43

רוני בקמן:  כלומר, הוראות כלליות שניתנות

איתי עצמון: בכל מקום שכתוב הוראות מאסדר, כשמדובר על הוראות של רשות ניירות ערך, אנחנו בעצם מגיעים למנגנון הזה

רוני בקמן: נכון

איתי עצמון: מה המנגנון שחל על כללי הרשות?      

רוני בקמן: כללי הרשות מפורסמים באופן מלא ברשומות

רוני בקמן:  כלומר, ההבדל שאנחנו עושים, כללים, משהו שנועד לכל העולם ולא נועד רק לבעלי הרישיון, והם מפורסמים באופן מלא ברשומות

רוני בקמן:  לעומת הוראות שבדרך כלל נועדו לבעלי הרישיון או האישור שהם מפורסמים באתר הרשות יחד עם פרסום ברשומות של ההודעה

רוני בקמן:  זה ההבדל אצלנו בין כללים להוראות

איתי עצמון: תוכלי להסביר לנו בתמציתיות לגבי העבירות השונות? יש כאן כמובן הבדלים ואני מניח שהם מתחייבים לעומת חוק שירות מידע פיננסי

רוני בקמן: נכון

איתי עצמון: שהוא ממש כמעט זהה בנוסחו, אבל סוגי העבירות שונים

רוני בקמן: יש את העבירות לפי החוק הזה

רוני בקמן:  העבירות האלה הן עבירה על פעילות ללא רישיון או הטעיה של הרשות

רוני בקמן:  זה מאוד דומה לחוק שירות מידע פיננסי

רוני בקמן:  חשוב להדגיש שבנוגע לבעלי האישור, סמכות החקירה של הרשות, אם נדבר על סמכויות החקירה, לא תחול על גופים שצריכים לקבל אישור מהמאסדר שלהם כמו בנקים

רוני בקמן:  זה הסייג שנמצא כאן

רוני בקמן:       הרשות לוקחת על עצמה לפקח על בעלי הרישיון, חברות התשלומים, שחל עליהם חוק שירותי תשלום הצרכני

רוני בקמן:  בחוק שירותי יש עבירות ומכיוון שאנחנו לוקחים את הפיקוח המלא, אנחנו גם ניקח על עצמנו את החקירה של הגופים שלנו שיכול שהם עוברים עבירות לפי חוק שירותי תשלום הצרכני

רוני בקמן:  זה סעיף (2)

רוני בקמן:      סעיף (3)

רוני בקמן:  הגופים יוכלו לתת אשראי אגב תשלום

רוני בקמן:  כשהם נותנים אשראי אגב תשלום, מדובר באשראי שחל עליו חוק אשראי הוגן שנותן הגנות צרכניות ללקוח ולכן גם העבירות שיעברו על ידי בעל רישיון של רשות ניירות ערך, סמכות החקירה תחול גם על העבירות האלה

רוני בקמן:      סעיף (4) עוסק בעבירות נלוות

רוני בקמן:  גם ב-(3) אלה עבירות נלוות אבל ב-(4) אם אתה למשל מתחיל חקירה על עבירה ללא רישיון ואתה מגלה הונאה או משהו כזה, מחלקת החקירות תוכל גם להמשיך לחקור עבירות מכוח חוק העונשין כמו עבירות הונאה

רוני בקמן:      סעיף (5) מדבר על עבירות של איסור הלבנת הון, שהרבה פעמים נלוות לעבירות אחרות מכוח חוק העונשין או החוק הזה

רוני בקמן:       לבסוף יש לנו עבירות של שיבוש הליכי משפט שנעברות כנלוות לעבירות ראשיות לפי החוק הזה

איתי עצמון: את יכולה לקרוא את סעיפים 44, 45 ו-46 ולהסביר בתמציתיות מכיוון שבאמת אלה סעיפים סטנדרטיים שמקובלים בחקיקה בתחומים

רוני בקמן: 44

רוני בקמן: 	הודעה על פגמים     

רוני בקמן: הגיש בעל רישיון או בעל אישור מאת הרשות הערות והשגות כאמור בסעיף קטן (א), יחליט בהן יושב ראש הרשות בסמוך ככל האפשר לאחר שקיבל אותן ויודיע על החלטתו לבעל רישיון או לבעל אישור מאת הרשות, לפי העניין, ואם דרש את תיקונם של הפגמים או מניעת פגיעתם – יקבע בהחלטתו את התקופה שבה על בעל הרישיון או בעל האישור מאת הרשות, לפי העניין, לעשות כאמור

רוני בקמן:      45

רוני בקמן: 	אמצעים למניעת פגיעה     סברה הרשות, לאחר תום התקופה שקבע יושב ראש הרשות בהודעתו לפי סעיף 44, כי בעל רישיון או בעל אישור מאת הרשות לא תיקן את הפגמים שעליהם הודיע לו לפי הסעיף האמור, או לא מנע את פגיעתם, או הייתה סבורה לאחר שנתנה לבעל הרישיון או לבעל האישור מאת הרשות, לפי העניין, הזדמנות להשמיע או להגיש את הערותיו והשגותיו, שיש צורך לנקוט אמצעים כדי למנוע מבעל הרישיון או מבעל האישור מאת הרשות, לפי העניין, שלא לקיים את התחייבויותיו או לפגוע בלקוחותיו, רשאית היא –      

רוני בקמן: לאסור על חלוקת דיבידנד או רווחים או על מתן הטבות לדירקטורים, לנושאי משרה, או לעובדים אחרים של בעל הרישיון או בעל האישור מאתה השות

רוני בקמן:  	 46

רוני בקמן: 	המצאת מסמכים בידי הרשות     על הודעה, הוראה, דרישה וכל מסמך אחר שהרשות או עובד שהיא הסמיכה לכך רשאים להמציא לפי חוק זה, לבעל רישיון, לבעל אישור מאת הרשות או למי שהגיש בקשה לקבלת רישיון או אישור מאת הרשות, יחולו ההוראות לפי פרק ז'2 לחוק ניירות ערך, בשינויים המחויבים

רוני בקמן:      סעיפים 44 ו-45, כמו שאיתי ציין, הם סעיפים סטנדרטיים בחוקי פיקוח פיננסי

רוני בקמן:  מטרתם להקנות סמכויות לרשות לקבוע דרכי טיפול בבעל רישיון או בעל אישור מאת הרשות שעסק בעסקיו באמת בדרך פוגעת או שעלולה לפגוע ביכולתו לקיים את חובותיו, את התחייבויותיו

רוני בקמן:  סמכויות אלה, בהבחנה מסעיף 43 לחוק המוצע, נועדו לאפשר לרשות לתת הוראות פרטניות לגבי בעל רישיון או בעל אישור מסוים ולצד זה כמובן מוצע להבטיח את זכות הטיעון של בעל הרישיון או בעל אישור מאת הרשות

רוני בקמן:       נציין כי סמכויות תיקון פגמים קיימות ברוב החוקים הפיננסיים כגון סעיפים 54 ו-55 לחוק שירותים פיננסיים מוסדרים ויש דוגמאות נוספות

רוני בקמן:        סעיף 46 מדבר על מסמכים והודעות שהרשות עצמה ממציאה, שולחת לבעל רישיון או לבעל אישור והם יומצאו בדרך שקבועה בפרק ז'2 לחוק ניירות ערך שעניינה העברת מסמכים באמצעות מערכת יעל שהיא המערכת שמפעילה רשות ניירות ערך

איתי עצמון: אם אין הערות, אפשר להמשיך

רוני בקמן: יש הערות? אם אין, נמשיך

רוני בקמן:      אנחנו בפרק ז', עיצום כספי

רוני בקמן:  אולי אני אקדים משהו קטן

רוני בקמן:  המנגנון שקבענו כאן הוא מנגנון שנקבע כבר בחוק שירות מידע פיננסי

רוני בקמן:  יש לנו כאן ריבוי מאסדרים וכל אחד ימשיך להפעיל את אותו מנגנון עיצום כספי שהוא מכיר ויודע על הגופים המפוקחים על ידו

רוני בקמן:  זה מה שהפרק קובע

אוהד טל: כשהייתי ילד, אני זוכר שביום כיפור כשהייתי מחזיק את הסידור, כל פעם הייתי מסתכל כמה דפים קראנו וכמה נשארו

אוהד טל:  אם מישהו שואל את עצמו, קראנו 81 עמודים

אוהד טל:  סליחה על ההפרעה

רוני בקמן: פרק ז': עיצום כספי     47

רוני בקמן: 	הגדרת הסכום הבסיסי     בפרק זה, "הסכום הבסיסי" – סכום כמפורט בתוספת השנייה

איתי עצמון: לתוספת השנייה נגיע בהמשך

רוני בקמן: אני חושבת שנכון יותר שנמשיך

איתי עצמון: כי התוספת השנייה היא רק סכומים

איתי עצמון:  לא ההפרות עצמן

איתי עצמון:  אני חשבתי שנדון ממש בהפרות אחרי שכבר נדע מה השינויים המהותיים בסעיפים האופרטיביים שלצידם קבועה ההפרה

איתי עצמון:  כאן בתוספת השנייה, אלה הסכומים

רוני בקמן: אין בעיה

איתי עצמון: זה בעמוד 133

רוני בקמן: תוספת שנייה (ההגדרה "הסכום הבסיסי" שבסעיף 47)     הסכום הבסיסי     

רוני בקמן: היה ההיקף החודשי הממוצע עד 10 מיליון שקלים חדשים – 50,000 שקלים חדשים

רוני בקמן: לעניין בעל רישיון ייזום בסיסי – 50,000 שקלים חדשים

רוני בקמן: לעניין תאגיד בנקאי, בעל רישיון נותן שירותי תשלום יציבותי ותאגיד שבשליטתו – 100,000 שקלים חדשים

רוני בקמן:  לעניין זה "שליטה" – כהגדרתה בחוק הבנקאות (רישוי) וכל מונח בהגדרה האמורה יפורש לפי החוק האמור

רוני בקמן: לעניין חברה מנהלת – סכום כמפורט להלן, בהתאם להיקף נכסי קופות הגמל, כהגדרתם בחוק הפיקוח על קופות הגמל, שבניהולה

רוני בקמן: היה היקף נכסי קופות הגמל שבניהולה גבוה מ-10 מיליארד שקלים חדשים – 100,000 שקלים חדשים

רוני בקמן: לעניין בנק הדואר – 50,000 שקלים חדשים

איתי עצמון: את יכולה בבקשה להסביר מהיכן שאובים הסכומים?     

רוני בקמן: כן

רוני בקמן:  בסכומים נצמדנו לסכומים שנקבעו בחוק שירות מידע פיננסי, כמובן בהתייחס, יש לנו גם גוף חדש של אותה חברת תשלומים

רוני בקמן:  את חברת התשלומים חילקנו לשני גדלים

רוני בקמן:  התבססנו קצת על מה זה היקף פעילות קטן באירופה, כדי לאפיין את סדר הגודל של חברה קטנה לעומת חברה גדולה

רוני בקמן:  יש דמיון גדול בין החוק הזה לחוק שירות מידע פיננסי

רוני בקמן:  בוא נגיד שרוב ההפרות שזה נוגע אליהן, אלה הפרות שקשורות לשירות הייזום כאשר יש כאן חובת גישה

רוני בקמן:  הייזום הוא מאוד מאוד דומה במהותו לשירות מידע פיננסי

רוני בקמן:  לכן אותם סכומים שקבענו שם, חשבנו שנכון לאפיין אותם     

איתי עצמון: לגבי תשלומים יש עוד בחוק ה-

רוני בקמן: נכון

רוני בקמן:  יחד עם זאת רצינו להתמודד גם עם העובדה שחברת תשלומים שהיא גם יכולה להיות בעלת היקף משמעותי, החוק הזה מסדיר פעילות נוספת שלה, למשל אחזקת כספי הלקוחות או הון עצמי שיהיה הולם את הפעילות שלה

רוני בקמן:  הצורה בה התמודדנו עם זה, עם אותם דברים שהם בבסיס הרישיון הזה והחשיבות שלו, זה לא באמצעות שינוי הסכומים, נשארנו עם הסכומים של ה-50 או 100 אלף בהתאם לפעילות, אלא באמצעות זה שאת ההפרות של חברת התשלומים, הפרות חמורות במיוחד, למשל בנוגע לאחזקת כספי הלקוחות או הון עצמי – העברנו לחלק ג' לתוספת שחלה בהפרות ועליו עשינו פי שלוש הסכום הבסיסי

רוני בקמן:  בצורה הזאת התמודדנו עם אותן עבירות ליבה או הפרות ליבה של הפעילות החדשה

איתי עצמון: איך תיישמו את החישוב הזה, לאיזו חברת תשלומים? כלומר, אתם תקבלו מהם נתונים

רוני בקמן: כן

רוני בקמן:  נכון

איתי עצמון: ותחשבו ביחס למועד ביצוע ההפרה

רוני בקמן: נכון

רוני בקמן:  זה מאוד נהוג אצלנו בחוקים אחרים, בחוקים פיננסים אחרים

רוני בקמן:  באופן כללי חשוב לנו להבין ולדעת כל הזמן את היקף הפעילויות

רוני בקמן:  בכל מקרה זה מידע שידווחו לנו באופן שוטף

איתי עצמון: אם הוא מפר חובת דיווח?     

רוני בקמן: יש לנו סמכויות גם לגבי מי שמפר חובת דיווח

רוני בקמן:  יש לנו סמכויות של דרישת מסמכים

רוני בקמן:  יש לנו כלים בכל מיני רמות כדי לטפל בזה

איתי עצמון: אני שואל כיוון שבעצם חישוב הסכום הבסיסי תלוי ב- - -     

רוני בקמן: אתה מדבר על למשל הטעיית רשות?     

איתי עצמון: לא

איתי עצמון:  פשוט לא מסר לכם

רוני בקמן: הטעיה יכולה להיות גם אי מסירה של מידע, שגם זה מהווה הפרה מינהלית וזה גם מהווה עבירה פלילית

רוני בקמן:  במקרים המאוד חמורים, ממש מתוך מחשבה פלילית הוא מעלים מאיתנו מידע או מנסה להסתיר דברים, זה יכול להגיע עד ממש כל הסמכויות של מחלקת חקירות אצלנו, של אפילו סמכויות שמאוד דומות לחקירה משטרתית

איתי עצמון: כלומר, זו סיטואציה שאתם מתמודדים איתה בהקשר לגופים מפוקחים אחרים

רוני בקמן: נכון

רוני בקמן:  אני כן אומר שאני חושבת שהחברות שרוצות להגיע לישראל הן חברות מאוד רציניות

רוני בקמן:  אני לא מצפה לפעילות עבריינות כאן דווקא בתחום הזה

רוני בקמן:  לרשות ניירות ערך יש מנגנון מתאים בהקשר הזה

איתי עצמון: אנחנו חוזרים לסעיף המרכזי, לסעיף 48

נטע דורפמן רביב: לא הערה ספציפית אלא היינו שמחים לקבל לפרוטוקול באופן כללי בחוק שכאשר מדברים על לקוחות, על פעילות וכל מה שקשור לחוק, לאו דווקא לסעיף הזה, הכוונה היא ללקוחות בישראל כי בגופים זרים, גוף, אם הוא יבוא לישראל באמצעות החברה הזרה, צריך להיות ברור שכל החקיקה, לאו דווקא הסעיף הזה – אין לנו בעיה שזה יהיה גם לפרוטוקול – מתייחסת ללקוחות בישראל

נטע דורפמן רביב:  זאת הערה כללית

נטע דורפמן רביב:  אנחנו כמובן לא סבורים שנגיע לעיצומים אבל חשוב לנו שתהיה הבהרה כזאת בחוק

רוני בקמן: הכוונה היא לפעילות בישראל

נטע דורפמן רביב: פעילות בישראל

קריאה: נדבר על זה ונחזיר לכם תשובה

נטע דורפמן רביב: אולי זה רק עניין של הגדרה

קריאה: כי נניח שהפעילות לא התחילה בישראל, אין להם עדיין לקוחות בישראל אבל מפירים כבר איזושהי חובה, לדוגמה חובת הדיווח, האם במצב הזה אנחנו ניתן להם עיצום כספי אפס?      

נטע דורפמן רביב: זה לא ספציפית לעיצום

נטע דורפמן רביב:  זאת הערה כללית

נטע דורפמן רביב:  יש הרבה מקומות בחוק, לאו דווקא עיצום כספי, בהם מתייחסים לפעילות או ללקוחות וכולי

נטע דורפמן רביב:  כאן ספציפית מדובר על הסכומים עצמם

נטע דורפמן רביב:  יש עד כך וכך

נטע דורפמן רביב:  גוף זר שמגיע לישראל יכול להיות שיש לו מיליוני לקוחות אבל בישראל הפעילות מאוד קטנה או כספית הפעילות היא קטנה

נטע דורפמן רביב:  לכן חשובה לנו הבהרה, לאו דווקא לסעיף הזה - דיברנו קודם על היקף פעילות קטן

נטע דורפמן רביב:  זה חוזר לאורך כל החוק - שמדובר על פעילות שהיא נשוא הרישיון

נטע דורפמן רביב:  כלומר, הפעילות בישראל

נטע דורפמן רביב:  לא הפעילות שיש לגוף ברישיון שיש לו, שלקוחות לא ישראלים וכולי

מיכאל בן דהן: כשהעלית את הדבר הזה במקומות הספציפיים, ענינו ואנחנו גם נענה

מיכאל בן דהן:  גם הרשות תחשוב על המשמעות של הדבר הזה

מיכאל בן דהן:  יכול להיות שיש לו המשך

מיכאל בן דהן:  נשמח אם תעירי לנו ותסבי את תשומת ליבנו לגבי הדברים הספציפיים ואז נוכל לענות בהקשר המתאים

רוני בקמן: 48

רוני בקמן: 	עיצום כספי     

רוני בקמן: מי שעיסוקו במתן שירות תשלום בהיקף מצומצם, בסכום מוגבל, למספר לקוחות קטן, או במספר עסקאות קטן, והכול כפי שקבע השר בתקנות לפי סעיף 3(א)(6), שלא הודיע לרשות מראש על מתן השירות כאמור - כבר פרסמנו את זה בתיקון המתוקן - בניגוד להוראות סעיף 3(ב) ולפי הכללים שנקבעו מכוחו, רשאית הרשות להטיל עליו עיצום כספי בסכום של 25,000 שקלים חדשים, ויחולו לעניין זה ההוראות לפי סעיפים 52טז עד 52כט וסעיף 56ח לחוק ניירות ערך, בשינויים המחויבים

איתי עצמון: שתי הערות או שאלות

איתי עצמון:  כמובן שמבחינת הגופים שיהיו פטורים, יהיה צורך להתאים ככל שיהיה שינוי בסעיף 3(א)(6) גם את נוסח הסעיף הזה, לפי מה שתכריע הוועדה כי הנושא הזה נשאר עוד לבחינה נוספת בין היתר בהקשר לקווי הקנייה

איתי עצמון:      שאלה נוספת לעניין ההוראות שאתם מחילים כאן

איתי עצמון:  באופן תמציתי מה הן ההוראות האלה

רוני בקמן: מדובר במנגנון העיצום הכספי של רשות ניירות ערך

רוני בקמן:  כלומר, למשל חובה להודיע למפר לפני שאתה מטיל כדי שהוא יוכל לטעון את טענותיו בפניך

איתי עצמון: ההוראות הכלליות

רוני בקמן: נכון

רוני בקמן:  למשל סעיף 56ח עוסק באיסור שיפוי וביטוח

רוני בקמן:  יש חשיבות גדולה שאם מישהו מפר הוראה ואתה מטיל עליו עיצום כספי, הוא לא יכול לבטח את האירוע הזה או שפשוט מישהו אחר ישפה אותו על האירוע הזה כי חשוב לנו שהפיקוח יהיה אפקטיבי

איתי עצמון: למה החלתם את זה לגבי הגופים המנויים בסעיף קטן (ב) ולא לגבי בעל רישיון או בעל אישור? זה סעיף אחר?     

רוני בקמן: נכון

רוני בקמן:  בדיוק

רוני בקמן:  אני אסביר למה זה נעשה בדיוק כך

רוני בקמן:  יש את המנגנונים שחלים על בעלי הרישיון ובעלי האישור אבל אז יש לנו גופים שהם לא בעלי רישיון ולא בעלי אישור

איתי עצמון: כי הם לא גופים

רוני בקמן: נכון

רוני בקמן:  גם תראה בהמשך בעל שליטה

רוני בקמן:  אותו הדבר

רוני בקמן:  בנוגע אליהם, כל פעם קבענו בסעיף הזה ולא בסעיף הכללי שעוסק רק בבעל רישיון ובעל אישור

איתי עצמון: באופן עקרוני המנגנון כאן הוא תחום שהוא קבוע מראש ולגבי הגופים האחרים זה העיצום המרבי מוועדת האכיפה?     

רוני בקמן: לא

רוני בקמן:  ועדת האכיפה עוסקת בהפרות אחרות ולא בעיצומים כספיים

רוני בקמן: גוף המנוי בסעיף 3(א)(1) עד (4), או גוף שנקבע לפי סעיף 2(ו), שעסק במתן שירות ייזום מתקדם בלי שבידו אישור לכך או שלא בהתאם לתנאי האישור, בניגוד להוראות סעיף 2(ג), רשאי מאסדר להטיל עליו עצום כספי לפי הוראות פרק זה, בשיעור של כפל הסכום הבסיסי

רוני בקמן: הפר מנהל חשבון תשלום למשלם הוראה מההוראות לפי חוק זה כמפורט בחלק א' לתוספת הרביעית, רשאי המאסדר להטיל עליו עיצום כספי, לפי הוראות פרק זה, בסכום הבסיסי, ואם הפר הוראה מההוראות לפי חוק זה כמפורט בחלק ב' לתוספת האמורה – רשאי המאסדר להטיל עליו עיצום כספי, לפי הוראות פרק זה, בשיעור של כפל הסכום הבסיסי

רוני בקמן:      49

רוני בקמן: 	החלת מנגנון העיצום הכספי על מפרים     על עיצום כספי לפי סעיף 48 לגבי כל אחד מהמפורטים להלן, יחולו ההוראות המפורטות לצידו:     

רוני בקמן: לגבי תאגיד בנקאי, בעל רישיון נותן שירותי תשלום יציבותי ותאגיד שבשליטתו – ההוראות לפי סעיפים 14ט עד 14טו לפקודת הבנקאות, בשינוים המחויבים

רוני בקמן:  לעניין זה, "שליטה" – כהגדרתה בחוק הבנקאות (רישוי) וכל מונח בהגדרה האמורה יפורש לפי החוק האמור

רוני בקמן: לגבי בעל רישיון למתן שירותי פיקדון ואשראי, בעל רישיון למתן אשראי ובעל רישיון להפעלת מערכת לתיווך באשראי – ההוראות לפי סעיפים 72(ד) ו-74 עד 93 לחוק הפיקוח על שירתים פיננסיים מוסדרים, בשינוים המחויבים

רוני בקמן: לגבי חברה מנהלת – ההוראות לפי סעיף 47 לחוק הפיקוח על קופות הגמל, בשינוים המחויבים

רוני בקמן: התוספת החמישית למעשה כרגע היא ריקה

רוני בקמן:  בעתיד היא מאפשרת להעביר גופים מחובת הרישיון לחובת האישור וכשיהיה מעבר כזה, כמובן שמנגנון העיצום הכספי ייקבע בתוספת

איתי עצמון: כרגע אין בה תוכן

רוני בקמן: נכון

רוני בקמן:  אין מה להקריא

רוני בקמן:       בנוגע לסעיפים שהקראתי

רוני בקמן:  כמו שציינתי, מנגנוני העיצום הכספי שיחולו על הגופים שהחוק הזה מסדיר את הפעילות שלהם עם בעלי הרישיון, עם בעלי האישור ועם מנהלי חשבונות התשלום שחייבים בחובת הגישה לייזום התשלומים, אותם מנגנוני עיצומים כספיים שחלים עליהם מכוח החוק המסדיר המקורי שלהם, אם זו פקודת הבנקאות בנוגע לבנקים, אם זה חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים מוסדרים ביחס לנותני אשראי חוץ בנקאי וכולי, כל אחד לפי המנגנון הקיים שלו

רוני בקמן:        בסעיף העיצום הכספי, הגופים שהם לא שייכים לאותם בעלי רישיון או בעלי אישור מצוינים באופן מפורש יחד עם העיצום הכספי שיחול עליהם כמו בעל רישיון שנכנס לפטור לפי סעיף 3(א)(6) שלא הודיע לרשות, בעל היתר שליטה

רוני בקמן:      אם יש שאלות על הנושא הזה, בבקשה

איתי עצמון: ואם אין, אפשר להתחיל להקריא את פרק ח' כולו כי הוא בעצם באותו נושא שנוגע לוועדת האכיפה המינהלית

איתי עצמון:  לזה כיוונתי כששאלתי קודם אילו הפרות יהיו במנגנון המקובל יותר בחקיקה ואילו הפרות יהיו כפופות לוועדת האכיפה המינהלית

איתי עצמון:  היא גם עוסקת בעיצומים

איתי עצמון:  אמרת שהיא לא עוסקת בעיצומים אבל היא כן

רוני בקמן: כן

רוני בקמן:  בוא נגיד שאחת הסנקציות שהיא יכולה להטיל על המפרים, היא גם עיצום כספי אבל זה יותר רחב מזה

רוני בקמן:      פרק ח': הטלת אמצעי אכיפה מינהליים בידי ועדת האכיפה המינהלית     50

רוני בקמן: 	הגדרות     	בפרק זה –     	"הוועדה" – ועדת האכיפה המנהלית שמונתה לפני סעיף 52לב(א) לחוק ניירות ערך

רוני בקמן:      	"הפרה" – הפרה של הוראות חוק זה, המנויה בתוספת השישית

רוני בקמן:      51

רוני בקמן: 	סמכויות ועדת האכיפה המינהלית     ביצע אדם הפרה, יחולו לעניין המפר ולעניין ההפרה הוראות פרק ח'4 לחוק ניירות ערך החלות לעניין מפר ולעניין הפרה של הוראה המנויה בחלק ג' בתוספת השביעית לחוק האמור, בשינויים המחויבים, ואולם הוועדה תהיה רשאית להטיל על מפר עיצום כספי לפי פרק זה, בהתאם להוראות סעיף 52נג(א) לחוק ניירות ערך, בסכום מרבי כמפורט להלן, לפי העניין:     

רוני בקמן: לעניין מפר שהוא יחיד אחר – בסכום מרבי של 1,000,000 שקלים חדשים

רוני בקמן: 52

רוני בקמן: 	סמכות יושב ראש הרשות או פרקליט מחוז להתקשר בהסדר להימנעות מנקיטת הליכים, להפסקת הליכים או להימנעות מהעמדה לדין, המותנית בתנאים     

רוני בקמן: בסעיף זה "הליכים" – הליך בירור הפרה או הליך אכיפה מינהלי, לפי פרק ח'4 לחוק ניירות ערך כפי שהוחל בסעיף 51, או חקירה פלילית לפי סעיף 56ג לחוק ניירות ערך כפי שהוחל בסעיף 43(ג), לפי העניין

רוני בקמן:      53

רוני בקמן: 	איסור שיפוי וביטוח     	הוראות סעיף 56ח לחוק ניירות ערך חולו לעניין הליך לפי פרק זה

רוני בקמן:      54

רוני בקמן: 	סייג לתחולת הוראות פרק ז'     הוראות פרק זה לא יחולו על מי שחלה עליו חובת האישור לפעי סעיף 2(ג) או (ה) ועל בעל אישור כאמור, למעט חברת תשלומים

רוני בקמן:      פרק ח' עוסק במנגנון שהוא ייחודי לרשות ניירות ערך, מנגנון של אכיפה מינהלית

רוני בקמן:  לפי המנגנון זה יש מוטב שמוקם ברשות, לא מעובדי הרשות, מוטב חיצוני שיושב בראשו שופט לשעבר, והפרות שהן יותר מאשר עיצומים כספיים וברמת חומרה יותר גבוהה, מובאות בפני המוטב הזה ולמוטב יש גם אפשרות להטיל עיצומים כספיים, כלומר, סכום כסף

רוני בקמן:  יש לו גם סנקציות נוספות כמו הגבלות על כהונה בחברות פיננסיות ודברים נוספים

רוני בקמן:  הפרק הזה בעצם מחיל את אותו מנגנון אכיפה מינהלית שקיים ברשות, גם לגבי הגופים החדשים שהרשות תחל לפקח עליהם במסגרת חוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלום

רוני בקמן:      ההפרות שעולות בפני הוועדה הן הפרות חמורות

רוני בקמן:  אני אתן דוגמה כמו פעילות ללא רישיון, כמו הטעיה של הרשות ודברים נוספים

רוני בקמן:       לעניין הסכומים עצמם

רוני בקמן:  שאלת גם על הפער בין סכום העיצום הכספי למקסימום הסכומים שכתובים כאן

רוני בקמן:  מדובר בסכומי מקסימום והסכומים האלה הם זהים בחוקי ניירות ערך לגבי כל הגופים

רוני בקמן:  יועץ השקעות בחוק ייעוץ, הסכומים המקסימליים הם נותנים ונותנים שיקול דעת לאותו מוטב שיפוטי ולכן אנחנו השארנו את אותם סכומים ולא שינינו בעניין זה

איתי עצמון: גם שאר הסעיפים הם ממש זהים

רוני בקמן: נכון

רוני בקמן:  מדובר בעניין של סמכות להתקשר בהסדר כדי למנוע את אותו הליך הפרות וגם הליך פלילי, שזה גם חלק מההסדר שקבוע בסעיף 52

איתי עצמון: שאלה לגבי סעיף 52(ב)

איתי עצמון:  בהגדרה של הליכים, הנוסח שונה מחוק שירות מידע פיננסי של היום

רוני בקמן: נכון

רוני בקמן:  בחוק שירות מידע פיננסי נפלה טעות בחוק ובמסגרת החוק הזה אנחנו גם מתקנים את חוק שירות מידע פיננסי

איתי עצמון: העמדה לדין

רוני בקמן: כן

רוני בקמן:  נכון

רוני בקמן:  האפשרות להתקשר באותו הסכם להימנעות מנקיטת הליכים, חל מהרגע שמתחילה החקירה אבל גם אחרי שהתיק מגיע לפרקליטות, גם אז עדיין אפשר להתקשר בהסכם הזה כמו שקים בהסדרי טיעון בתיקים פליליים אחרים

רוני בקמן:  זה התיקון ואנחנו נעשה אותו גם בחוק שירות מידע פיננסי

אוהד טל: אני לא יודע מה יותר מדהים, זה שאיתי שם לב להבדל הזה או שמיד שהוא אמר את זה, ידעת

רוני בקמן: אני רוצה להגיד שאיתי שם לב לכל הבדל שהיה לנו בין חוק שירות מידע פיננסי לבין החוק הזה

רוני בקמן:  הוא עמד אחד לאחד על הדברים האלה

קריאה: הדבר המדהים הוא שאתה שמת לב לכל הדבר הזה

רוני בקמן: סעיף 53 עוסק באותו איסור שיפוי וביטוח כדי שהדחיפה תהיה אפקטיבית

רוני בקמן:  אסור שאותו עיצום לא יוחל על המפר

רוני בקמן:       סעיף 54, כמו שאמרתי, המנגנון של האכיפה המינהלית הוא מנגנון ייחודי לרשות ניירות ערך ולכן הוא לא יחול על בעלי האישור שמפוקחים על ידי המאסדרים האחרים וזאת בעצם הדרך להוציא אותם אל מחוץ להסדר הזה

רוני בקמן:      פרק ט': עונשין     55

רוני בקמן: 	עונשין     

רוני בקמן: עסק במתן שירות תשלום או במתן שירות ייזום בסיסי בלי שבידו רישיון לכך, או שלא בהתאם לתנאי הרישיון, בניגוד להוראות סעיף 2(א), (ב) או (ד)

רוני בקמן: כלל פרט מטעה בבקשה למתן רישיון, בדיווח או במידע אחר שמסר לרשות, בניגוד להוראות סעיף 25(ד)

רוני בקמן: פרק העונשין עוסק בעיקר בפעילות ללא רישיון, ללא אישור, שאלה עבירות סטנדרטיות בחוקים פיננסיים

רוני בקמן:  אולי הן המרכזיות שבהן

רוני בקמן:  יש כאן גם עבירה של פרט מטעה, של הטעיית הרשות, לגבי בעלי הרישיון ובעלי האישור מטעמה

רוני בקמן:      סעיף (ב)

רוני בקמן:  לגבי דיברנו על המידע שהמאסדרים מעבירים לשר האוצר כדי שהוא יוכל ליישם את חובותיו בנוגע לסולק בעל היקף פעילות רחב ומנפיק בעל היקף פעילות רחב

רוני בקמן:  באותו סעיף קבוע גם איסור

רוני בקמן:  מדובר במידע שהוא סודי והוא מאוד רגיש לאותם גופים, לגופים המפוקחים שהמאסדר מעביר את המידע לשר האוצר ולכן אותה חובת סודיות שכבר קימת בחוק ניירות ערך ובפקודת הבנקאות, חלה גם על אדם שקיבל את אותו מידע סודי במשרד האוצר כדי ליישם את הסעיף

אוהד טל: הערות?     
     בנימה אופטימית זו, אנחנו נצא להפסקה ונחזור בשעה 17:00

אוהד טל:  תודה רבה