ועדת הכספים, כנסת 25, פרוטוקול מספר 130, 2023-05-08 00:00

משה גפני: אני מחדש את הישיבה, אנחנו דנים עכשיו בנושא קרן הארנונה

משה גפני:  הבאתם נתונים? הייתם אמורים להביא נתונים

ידידיה גרינוולד: אתמול הוועדה ביקשה מאיתנו להביא את הנתונים לגבי היתרי הבנייה - - -      

ולדימיר בליאק: אני ביקשתי עוד משהו

ולדימיר בליאק:  ביקשתי שייתנו לנו נתונים על סמך נתוני העבר, כמה כל עיר - שיהיה לנו מודל

חמד עמאר: הם אמרו שהחלוקה תהיה לפי 2018

חמד עמאר:  ביקשנו נתונים לגבי 2018, 2019, 2020, 2021, כמה היתרים היו לכל יישוב וכמה כל יישוב אמור לקבל לפי הנתונים האלה? אני מקווה שהנתונים האלה מוכנים כי הנתונים האלה היו אמורים לעזור לחוקק את החוק

משה גפני: אני לא כל כך מתערב בתקוות שלך

משה גפני:  איך אתה מקווה שזה מוכן?      

חמד עמאר: האוצר כל כך רציניים, מביאים הצעת חוק כזאת לכנסת, הוא יודע מי יושב-ראש ועדת הכספים, בוודא שלא יביא הצעת חוק לא מוכנה

שרן השכל: חבר הכנסת גפני, אולי נכון יותר לקיים את הדיון באולם נגב או ירושלים, כי יש לא מעט ראשי רשויות שמעוניינים להגיע

שרן השכל:  יש פה אנשים מכובדים שמגיעים

משה גפני: זה החדר המכובד ביותר

ולדימיר בליאק: אני רוצה לשאול את מרכז הקואליציה, האם יש הסכמות?      

משה גפני: אני מבקש לדעת, האם הבאתם נתונים?      

צחי דויד: בהמשך לבקשה שלך מאתמול, ישבנו עם הנציגים המקצועיים של השלטון המקומי, בסוף, בסיס הנתונים שגם אנחנו וגם הם משתמשים הוא זהה

צחי דויד:  יש בינינו הבדל בשלושה פרמטרים מרכזיים שבגללם השלטון המקומי טוען - - -      

משה גפני: אני מבקש שקט, אי אפשר לנהל ככה ישיבה

צחי דויד: יש הבדל בשלושה פרמטרים מרכזיים שבגינם השלטון המקומי טוען שהקרן גובה ביתר

צחי דויד:  לגבי שיעור הגידול בארנונה עתידית, יש בינינו פער של 0

צחי דויד: 4%

צחי דויד:  אנחנו הנחו 3

צחי דויד: 6%, השלטון המקומי הניח 4%

צחי דויד:  שוב, זה צפי ויכולים להיות פערים בנושא הזה

צחי דויד:  השלטון המקומי בנה את המודל שלו לפי 52,000 היתרים בממוצע, אנחנו היום עומדים על 77, אנחנו לקחנו בחשבון הרבה יותר

צחי דויד:  ופרמטר שלישי, אנחנו גם נרמלנו צמיחה ברשות מקומית מסוימת, בארנונה העסקית שלה, ביחס לממוצע הארצי הרב שנתי, מה שמונע חריגות מ-3

צחי דויד: 6% או 4%, אצלן אין את המניעה הזאת

צחי דויד:  ולכן השלטון המקומי רואה שהקרן גובה סכום הרבה יותר גבוה ממה שאנחנו רואים

צחי דויד:  האמירה שלנו מול זה, זה נידון באותו דיון, היושב-ראש, שאתה ביקשת לייצר, אנחנו לא רוצים שיצטברו כספים בקרן

צחי דויד:  אנחנו רוצים שהקרן, מה שיש לה, אם זה מרווח תפעולי, כדי להחליק בין שנים, מאוד מינורי

צחי דויד:  הקרן תגבה רק מה שהיא משלמת באותה שנה, לא אמורים להצטבר בקרן כספים

צחי דויד:  אנחנו לא רוצים להלאים כספים

צחי דויד:  כמו שאמרנו, השלטון המקומי שולט בקרן הזאת

צחי דויד:  היה והשלטון המקומי צודק ונגבים הרבה יותר כספים, צריכה ליפול פה החלטה מה דינם, אם רוצים שהם יוחזרו, ברובם או בחלקם, שלא תהיה סמכות לקרן להשתמש בהם כי מיד היא תחזיר אותם למי ששילם, בהתאם לחלקו היחסי בתשלום

צחי דויד:  למשרד האוצר אין בעיה עם האמירה הזאת

צחי דויד:  אנחנו לא מבקשים שייצברו כספים בקרן

משה גפני: הרשימה של הרשויות שעליהן דובר, מי משלם, מי מקבל?      

צחי דויד: לגבי רשימת הרשויות - - -      

ולדימיר בליאק: ביקשתי את זה לפני שני דיונים

צחי דויד: מבחינתנו, ברגע שההבדלים בין הפרמטרים ידועים, הנחת העבודה של כמה כל רשות משלמת או מקבלת כמובן, היא רק תולדה של הצבת נתונים ומה שנקרא, אם הפערים ידועים אז גם הפערים בתוצאה ידועים

צחי דויד:  אנחנו, כמו שאמר השר - - -      

משה גפני: אין לכם את הנתונים האלה?      

צחי דויד: בוודאי שיש לנו

ולדימיר בליאק: אז למה לא לתת לנו אותם?      

חמד עמאר: לא קיבלנו אותם

צחי דויד: אנחנו בדעה, שהדיון צריך להתנהל ברמה העקרונית

ולדימיר בליאק: אבל אנחנו בדעה שאנחנו רוצים לקבל נתונים

ולדימיר בליאק:  גם לנו יש דעה

צחי דויד: אני אתחיל מהסוף

צחי דויד:  היושב-ראש ביקש שנגיע להסכמות

צחי דויד:  בסופו של דבר, על בסיס ההסכמות, אם ירצו שמשרד האוצר יציג את הנתונים, אם על סמך ההסכמות על המודל, על הפרמטרים שלו ועל הנתונים הכלכליים שעומדים מאחוריו, ירצו ששני הצדדים יציגו את התוצאות, אין בעיה, נעשה את זה ביחד עם השלטון המקומי או שנעשה את זה אנחנו

משה גפני: תודה רבה, בינתיים אין נתונים

שרן השכל: איך זה יכול להיות שמגיעים בלי נתונים?      

צחי דויד: משפט אחרון

צחי דויד:  היות וביקשת שנשב להסכמות, אם תעמדו על זה שנציג את הפרשנות שלנו פר רשות, אחרי שנגיע להסכמות, נעשה את זה

צחי דויד:  אנחנו חושבים שנכון שהדיון על ההסכמות יתקיים בצורה עקרונית ולא פר רשות

משה גפני: פסקה ד'

חיים גבתי: אפשר לשאול שאלה? אם אנחנו מבקשים נתונים – עזבי אנחנו, אבל אם חברי כנסת מבקשים נתונים, מבקשים שקיפות, לקבל ברמה של רשות, מה היא מפסידה, מה היא מרוויחה - - -      

משה גפני: תגיד, אתה רוצה לעזור לי? הרי את זה ביקשתי

חמד עמאר: אנחנו ביקשנו את זה לפני שני דיונים, עד עכשיו לא קיבלנו את הנתונים

חמד עמאר:  חברי הכנסת ביקשו את הנתונים האלה אבל לא קיבלנו אותם

נאור שירי: אני לא יודע איך אפשר להתקדם ככה, מילא לזלזל בחברי הכנסת, בראשי ערים, אבל בך?      

שולמית אלוני: יש לוחות זמנים לקבלת הנתונים?      

צחי דויד: יחליט היושב-ראש מתי נציג אותם פה

צחי דויד:  אני בדעה שהיושב-ראש - - -      

נאור שירי: רביבו, אפשר את המילה שלך בנושא? מבקשים נתונים זה על הקרח?      

משה גפני: עם כל הכבוד, אתה רוצה לדבר עם רביבו, אסדר לך את החדר שלי, תדברו ביניכם

נאור שירי: אשמח

נאור שירי:  האם ייתכן שחברי כנסת מבקשים נתונים והאוצר מחליט שרק היו"ר קובע?      

משה גפני: לגבי הנתונים, אני אדבר, אדבר עם חיים ביבס, אדבר עם אנשי שר האוצר וגם איתכם

משה גפני:  אנחנו נדבר על עניין הנתונים

משה גפני:  אי אפשר להמשיך את הדיאלוג

אליהו (אלי) רביבו: נאור, חברי היקר, אני רוצה לומר לך, נדיר שהיושב-ראש משתמש בסמכותו ומרחיק חברים

נאור שירי: למה שהוא ירחיק?      

אליהו (אלי) רביבו: כי אם אתם מנסים לפוצץ ישיבה ולהפריע לדיון - - -      

נאור שירי: לא הבנתי, יש לכם חשד שאני מנסה לפוצץ ישיבה? ביקשו נתונים, אני חושב שאפשר - - -      

אליהו (אלי) רביבו: אני רוצה לחדש לך, שזה תנאי בסיסי שדרשתי, את כל הנתונים שעל הבסיס שלהם נבנה המודל

ולדימיר בליאק: הייתכן שלא סופרים אותך?      

נאור שירי: מילא שלא סופרים אותי, לזה אני רגיל

נאור שירי:  אבל התנאי הבסיסי שאתה הצבת לקראת הדיון הוא נתונים ולא הביאו את זה

משה גפני: די, מספיק, שאני לא אוציא אותך

משה גפני:  אני לא נוהג להוציא

שולמית אלוני: בישיבה האחרונה עצרנו בסעיף 5ג, בעצם דיברנו על סעיף 5ג ואנחנו ב-5ד

שולמית אלוני:  סעיף קטן (ד)

שקד כסלו: (ד) 	"העברת המענקים לרשויות המקומיות לפי סעיף זה תיעשה עד יום 1 בדצמבר בכל שנה"

שקד כסלו:       הסעיף הזה קובע את מועד העברת המענקים לרשויות המקומיות

שקד כסלו:  הוא בעצם נגזר מהמועד שבו הרשויות המקומיות מפרישות את הכספים לקרן

שולמית אלוני: מהו המועד?      

שקד כסלו: זה יהיה בסעיף הבא

שקד כסלו:  בגדול, המועד של הפרשת הכספים לקרן נקבע בין 15 באוקטובר ל-15 בנובמבר

שולמית אלוני: והקצאת הכספים באיזה מועדים?      

שקד כסלו: אז אני אומרת, הקצאת הכספים זה בדיוק הסעיף הזה, היא נעשית עד ליום 1 בדצמבר

שקד כסלו:  כמובן שאם ייכנסו הכספים לקרן יותר מוקדם וניתן יהיה להקצות את המענקים לפני, אין מניעה לעשות את זה לפני

שקד כסלו:  זה המועד האחרון להקצאת המענקים

ולדימיר בליאק: ה-1 בדצמבר?      

שקד כסלו: כן, ה-1 בדצמבר

שקד כסלו:  אם איזה שהיא רשות תעביר במועד מאוחר יותר כספים לקרן עוד באותה שנה, אפשר יהיה לחלק גם אותם, ככל שבאותה שנה חולקו מענקים מותאמים

ולדימיר בליאק: רגע, את יכולה להסביר את זה?      

שרן השכל: ואם לא מחלקים אותם בכלל, מה קורה?      

ולדימיר בליאק: לא הבנתי, אפשר להסביר את זה שוב?      

שקד כסלו: אני אסביר

שקד כסלו:  בדיון הקודם על מצב שבו אין מספיק כספים בקרן ולכן מחולקים מענקים מותאמים, כשאנחנו מפחיתים ביחס לכספים שנותרו בקרן, מפחיתים קודם כל מהמענקים החדשים, ואז אם יש הכרח, גם מהמענקים החוזרים

שקד כסלו:  אנחנו אומרים, במצב שבו זה נעשה ואחר כך איזה שהיא רשות העבירה עוד כספים לקרן, עוד באותה שנה, כמובן שגם הם יחולקו לרשויות המקומיות

שקד כסלו:  שוב, באופן יחסי למנגנון של המענקים המותאמים

שרן השכל: ואם לא מחולקים בזמן? כלומר, יצא, קרו מקרים שפתאום לא עברו תקציבים בזמן, נדמה לי שזה היה ממש בחודש שעבר, העניין הזה של העלאת שכר, שהרשויות המקומיות היו צריכות להעלות את השכר ולא הגיע כסף מהאוצר

שרן השכל:  יש איזה שהיא סנקציה?      

שקד כסלו: המועד להעברת המענקים קבוע בחוק

שקד כסלו:  אם אין מספיק כספים בקרן - - -      

שרן השכל: אז האם האוצר ייתן ערובה ויוציא כספים מהכיס?      

חמד עמאר: דיברנו על זה בפעם שעברה, הם אמרו, הכנסנו את זה לתוך החוק

חמד עמאר:  נכון, אדוני היושב-ראש, אם לא יהיה מספיק כסף, הכנסנו לתוך החוק, שהמדינה תכניס את היד לכיס

שקד כסלו: יש מנגנון שמתייחס למענקים מותאמים, למצב שבו אין די כספים בקרן

חמד עמאר: אבל הכנסנו את זה בחוק

חמד עמאר:  את לא מדברת על התיקון

חמד עמאר:  התיקון שהכנסנו, אם הקרן לא תספיק, המדינה תכניס את היד לכיס ותיתן את הכסף

חמד עמאר:  את אמרת, שיש החלטת ממשלה, היושב-ראש אמר, לא מספיק, צריך להכניס את זה בתוך החוק והכנסנו את זה בתוך החוק

שולמית אלוני: דובר על זה שאוצר המדינה ישפה את הקרן

שולמית אלוני:  אם אנחנו נכנסים לתוך המנגנון שבו - - -      

שקד כסלו: לשאלת הייעוץ המשפטי לוועדה, מה ייקרה במצב שבו יש עודף כספים בקרן ואז רשות מקומית מעבירה עוד באותה שנה כספים נוספים - כפי שהסברנו בדיון הקודם, כרגע כל העודף משמש ככרית ביטחון לתשלום המענקים בשנים הבאות

שקד כסלו:  ולכן אין לשרים סמכות להשתמש ביתרה - - -      

שולמית אלוני: בסדר, אבל התייחסתי למצב שכן רוצים לעשות שימוש למימון פעילויות נוספות, ואז מה?      

שקד כסלו: אני שוב אומרת, לפי הנוסח כרגע, אין אפשרות

שקד כסלו:  לשרים אין סמכות

שקד כסלו:  מועצת הקרן פוצלה ולכן כל הסכום צריך - - -      

משה גפני: היא עונה דבר פשוט, היא אומרת שמי שצריך לעשות את זה, זה מועצת הקרן ואנחנו לא דנים על זה מכיוון שזה פוצל

נאור שירי: אז למה לא לדון בזה במקביל? אם מועצת הקרן פוצלה, צריך לדון בזה במקביל

משה גפני: אתה לא היית פה בדיונים הקודמים ואנחנו קיבלנו החלטה, שאת החלק הזה אנחנו מפצלים

ולדימיר בליאק: אז זו החלטה לא מקצועית וזה פוגע בתהליך החקיקה

משה גפני: החלטה מקצועית מאוד

ולדימיר בליאק: לא מקצועית, אני לא מסכים איתך

ולדימיר בליאק:  זה פוגע בתהליך החקיקה

ולדימיר בליאק:  אנחנו לא יכולים להגיע לחקיקה מיטבית עם הפיצול הזה

אליהו (אלי) רביבו: אני מבקש ממך כרגע הבהרה

אליהו (אלי) רביבו:  צחי, אני הצעתי הצעה, שכספים שנותרו בקרן יקוזזו לחיוב הבא

אליהו (אלי) רביבו:  אני קודם כל שואל לגבי הסעיף שכרגע היא מקריאה, בהנחה שהצדדים הגיעו - - -      

קריאה: אבל באנו כדי להשמיע את קולנו

אליהו (אלי) רביבו: זה לא מבטל

רועי לוי: לא יכול להיות שאתם הורסים את הרשויות המקומיות

רועי לוי:  מה אתה מדבר איתם בכלל על הדברים האלה? אתה מייצג אותנו בכנסת, איך אתה עושה דבר כזה? איך אפשר בכלל לדבר על - - -      

אליהו (אלי) רביבו: אני מציע לך להירגע

רועי לוי: איך אפשר להירגע?      

אליהו (אלי) רביבו: אני מציע לך להירגע כי אתה לא רוצה לראות אותי נגדכם

שרן השכל: רביבו, אתה פוגע בחינוך של הילדים שלהם

שרן השכל:  מה זה להירגע?      

מיכל שיר סגמן: מותר לו להביע את החשש שלו

מיכל שיר סגמן:  אתה מקצץ לו מהחינוך, מותר לו להביע את דעתו

שרן השכל: יש לך פה ראשי רשויות מבאר שבע ומשוהם ומאור יהודה ומכל הארץ

שרן השכל:  אתה הולך לפגוע בחינוך בעיר שלהם

נאור שירי: זה חלק מהמדיניות להשמדת השלטון המקומי במדינת ישראל, מה לא ברור בזה?      

מיכל שיר סגמן: אני מציע לך להירגע, מה זה הדבר הזה, מאיפה הדיבור הזה הגיע לכנסת? מדיניות של בריונים

אליהו (אלי) רביבו: חברים, אני מבקש מכם, גם נציגי האוצר, תאפשרו למיכל שיר וחבריה באופוזיציה לתת את ההצגה היומית לפני שהם הולכים

שרן השכל: תגיד, אתה לא מתבייש להגיד את זה? אתה לא מתבייש? אתה לא מכבד את עצמך

חיים גבתי: רביבו, אתמול ישבנו בחדר, כשיצאנו מהחדר, ואתה היית בו, סוכם שהאוצר מביא נתונים - - -      

אליהו (אלי) רביבו: אני עדיין לא ויתרתי על הדרישה הזאת

אליהו (אלי) רביבו:  אם הוא לא היה קופץ לחינם, לא הייתם מתרגמים הפוך את מה שאני אומר

שרן השכל: רביבו, אתה ליצן, ביקשת להביא נתונים ולא הביאו לך

שרן השכל:  אתה כמו חותמת גומי, אתה אומר שאנחנו באים לעשות הצגה?      

משה גפני: שרן, אני קורא לך לסדר, מספיק

ולדימיר בליאק: בסך הכול ביקשנו נתונים, מה ביקשנו, מספרים

ולדימיר בליאק:  אנחנו ועדת כספים

אליהו (אלי) רביבו: יש לך עוד שתיים שלוש דקות להצגות שלך

שרן השכל: תקשיב, אתה חתיכת ליצן

שרן השכל:  ביקשת מהם נתונים והם לא באו עם נתונים

שרן השכל:  אתה לא יותר מחותמת גומי, זה מה שאתה

משה גפני: שרן, אני קורא אותך לסדר

שרן השכל: אנשים שלך, מהפריפריה, מכל הערים בארץ, אומרים לך, תעצור, אתה הורס את החינוך של הילדים שלנו

שרן השכל:  ומה אתה, צוחק להם בפנים

אליהו (אלי) רביבו: את יודעת לשדר איזשהו דף מסרים מתחדש?      

משה גפני: שרן, אני קורא לך לסדר פעם שלישית

אליהו (אלי) רביבו: אותי זה קצת משעמם

מיכל שיר סגמן: אז עכשיו ראשי הרשויות משעממים אותך כמו שאזרחי ישראל משעממים את הבוס שלך

שרן השכל: גפני, זה לא רציני

מיכל שיר סגמן: שיידעו אזרחי ישראל שאתם משעממים

מיכל שיר סגמן:  הנה, ראשי רשויות מהקואליציה

מיכל שיר סגמן:  משעממים אותם, הם משתעממים

מיכל שיר סגמן:  הורסים את הרשויות בישראל

מיכל שיר סגמן:       אתה לא יותר מאשר חותמת גומי

מיכל שיר סגמן:  אומרים לך תעצור, אתה הורס את החינוך של הילדים שלנו

אליהו (אלי) רביבו: אתה יודעת לשדר דף מסרים מתחדש?      

משה סולומון: 	הערה לנוסח

משה סולומון:  בהתייחס לסעיף קטן (ד) שהוקרא, כאשר מדובר על העברת מענקים מקרן שעדיין לא הוקמה, לא ברור איך הדבר הזה אמור להתבצע

משה גפני: זה נאמר, זה פוצל

משה גפני:  אנחנו נדון על זה, זה נמצא על שולחן הוועדה, נחזור לעניין הזה כשזה יידון

שקד כסלו: 5

שקד כסלו:  	(ה) "סכום המענק כאמור בסעיף קטן (א)(2) יתעדכן מדי שנה, משנת 2025, לפי שיעור העדכון, וזאת לעניין מענקים חדשים בלבד"

שקד כסלו:       הכוונה היא, שהחל משנת 2025, כל מענק חדש יתעדכן בשנה הראשונה שבה הוא ניתן, לפי שיעורי עדכון שהגדרנו בסעיף ההגדרות

ולדימיר בליאק: מהם שיעורי העדכון, אתה יכולה להזכיר?      

שקד כסלו: שיעור העדכון משתנה משנה לשנה, הוא קבוע בחוק ההסדרים

משה גפני: הוא יודע את זה

ולדימיר בליאק: מי יודע?      

משה גפני: אתה יודע

משה גפני:  אתה לא יודע שהעדכון משתנה כל שנה?      

ולדימיר בליאק: אני שואל

ולדימיר בליאק:  מותר לי לשאול שאלה?      

משה גפני: תשאל אותי

ולדימיר בליאק: מה שיעור העדכון, אדוני היושב-ראש?      

משה גפני: משתנה כל שנה

משה סולומון: יש לנו הערה לסעיף

משה סולומון:  הערה לסעיף ה שהוקרא, אנחנו סבורים שאין מקום לעדכן את המענקים לפי שיעור העדכון, זאת מאחר ששיעור בעדכון, שהוא הטייס האוטומטי של הארנונה, כשמדובר בארנונה, נועד לגלם את הערך הריאלי, בעקבות העובדה שיש לרשויות המקומיות הרבה מאוד העסקה של כוח אדם

משה סולומון:  לכן הטייס האוטומטי נקבע, 50% מדד המחירים לצרכן ו-50% - - -      

משה גפני: בסדר, אתם מתנגדים לזה

משה סולומון: כאן במענקים אנחנו לא רואים לזה הצדקה

משה סולומון:  לדעתנו זה צריך להיות הצמדה למדד הכללי בלבד

משה סולומון:  לא צריך לעדכן את זה בשיעור העדכון

ולדימיר בליאק: רגע, זה 50% מדד ו-50% מדד השכר במגזר הציבורי, זה הסיפור?      

משה גפני: הערתך נרשמה

ולדימיר בליאק: גם לזה אני מתנגד

חיים גבתי: אדוני היושב-ראש, הדיון הוא לא על זה

חיים גבתי:  למה בכלל צריך לשלם להם על טייס אוטומטי? נוצר מצב, שהם באים, הם כופים עליך עלייה בשכר שאתה מממן אותה

חיים גבתי:  כופים עליך את כל הדברים והם רוצים לקחת עבור הדברים האלה

חיים גבתי:  אתה יודע, זה האבסורד הכי גדול

חיים גבתי:  זה אבסורד על הטייס האוטומטי

חיים גבתי:  מילא על הגידול במטרים שמדברים, אפשר להתווכח

חיים גבתי:  אבל טייס אוטומטי? זה הרצחת וגם ירשת

חמד עמאר: אפילו אם לא תגדיל במטר אחד, אתה יכול להגיע למצב שאתה משלם 5 מיליון שקל

חיים גבתי: זה לא יעזור, זה לא ייגמר פה, זה ייגמר בבג"ץ אם לא יהיו נתונים על השולחן

נאור שירי: אנחנו קוראים את הסעיפים לשם הקריאה או קוראים עם התייחסות? שאלה לסדרי הדיון

משה גפני: קוראים סתם

נאור שירי: זאת ההרגשה

משה גפני: אני מאפשר להעיר למי שרוצה להעיר

נאור שירי: ההערות עם סדר? ראשי רשויות ידברו, יעירו הערות? אני רק שואל

משה גפני: אני עונה לך

משה גפני:  קודם כל, מה שאמרתי בתור בדיחה, אני רוצה להגיד לפרוטוקול, הדיון הוא דיון וכל אחד שאני נותן לו רשות, יכול להעיר

משה גפני:  אפשר להעיר

משה גפני:  נתתי בשתי ישיבות לראשי הרשויות שהיו כאן, לכל אחד שביקש לדבר, הייתה פה התייחסות שלהם בשתי ישיבות ארוכות

משה גפני:  אנחנו דנים על החלק הזה שלא פוצל ולכן הדיון עכשיו הוא לגופו של עניין בהקראה של החוק

נאור שירי: אז אין דיון, יש הקראה

משה גפני: לא, דיון על כל סעיף

נאור שירי: אז איפה החלק הדיוני? אני שומע, הקראה, הערות ביניים, מתי יהיה הדיון?      

משה גפני: עכשיו

נאור שירי: עכשיו הדיון? אחלה

נאור שירי:  למי זכות הדיבור הראשונה

רוביק דנילוביץ': אדוני היושב-ראש, באתי מבאר שבע הרחוקה, מהנגב, אודה לך מאוד אם תאפשר לי

חיים גבתי: אני מציע שישמעו גם את ראש עיריית אור יהודה ואת גני תקווה

משה גפני: אני אאפשר לליאת שוחט ולרוביק דנילוביץ', אתם רשומים

אלי אבידר: גם אני אשמח – אריאל – הגעתי מרחוק, אשמח להגיד כמה מילים

אלי אבידר:  ראש העיר של אריאל

משה גפני: בסדר

שקד כסלו: סעיף 6 - הקצאת כספי הקרן משנת 2029:      

שקד כסלו: על מענקים חוזרים שניתנו לפי סעיף 5, ימשיכו לחול הוראות אותו סעיף; 

שקד כסלו: אני אגיד מראש, שכל הסעיף הזה אינו רלוונטי מעת שפיצלנו את מועצת הקרן

ולדימיר בליאק: זה נראה לכם הגיוני?      

שקד כסלו: הוא לא פוצל אבל למעשה הוא לא רלוונטי מעת שפיצלנו את מועצת הקרן

שולמית אלוני: הסעיף לא פוצל

שולמית אלוני:  הוא לא רלוונטי במהות שלו אבל הוא לא פוצל

משה גפני: הסעיף הזה לא פוצל ואני מבקש שתסבירי אותו

משה גפני:  טוב שאת אומרת שהוא לא רלוונטי כל עוד שאנחנו לא דנים בחלק השני

ולדימיר בליאק: אבל למה בחרתם 2029?      

שקד כסלו: ככלל, כשהייתה מועצת הקרן בתוך הצעת החוק, רצינו לאפשר לה החל משנת 2029 לשנות את כללי ההקצאה, כפי שהקראנו בדיון הקודם

שקד כסלו:  כלומר, לבחור כללי הקצאה אחרים שיענו למטרת הקרן בהסכמה רחבה - - -      

שולמית אלוני: כמו למשל, מה חשבתם?      

רותם ברמלי: בגדול, כתבנו את אמות המידה לשינוי הכללים בהצעת החוק

רותם ברמלי:  זה יכול לשמש לפעילויות, למשל לפעילויות פיתוח שתומכות את שוק הדיור ואת הגדלת היצע הדיור וצמצום הפערים בין הרשויות המקומיות וכל הצעה אחרת שעומדת באמות המידה האלה

רותם ברמלי:  חשוב לציין, ששינוי הכללים, וכמו שהסברנו גם בדיון אתמול, מותנה בהסכמה של 70% מהרשויות המקומיות בישראל, שמאכלסות 70% מהתושבים

רותם ברמלי:  זה אומר, שבעצם יהיה אפשר לשנות את הכללים רק אם השלטון המקומי יהיה בהסכמה מאוד רחבה

שולמית אלוני: למה בכלל לאפשר לשנות את הכללים כשאתם יודעים מה מטרת החוק?      

רותם ברמלי: אני אגיד לכם מה הרציונל שגיבשנו בחוק

רותם ברמלי:  זה בניגוד לטענה על הלאמה, זה כספי השלטון המקומי והוא צריך להחליט מה הוא עושם איתם

רותם ברמלי:  אפשר להכווין את אמות המידה ואת השיקולים שלו בחוק, אבל בעצם זה כספי השלטון המקומי, זה כספי הארנונה שלו ורצינו לאפשר לו לשנות את הכללים

שולמית אלוני: כמו קרן הניקיון, בדיוק

רותם ברמלי: לא, בדיוק הפוך כי מי שקובע פה זה השלטון המקומי ולא הממשלה

שולמית אלוני: זה לא לגמרי

רותם ברמלי: זה מותנה ב-70% הסכמה ברשויות המקומיות ואי אפשר לקבל שום החלטה אחרת ללא ההסכמה הזאת

שולמית אלוני: נכון, אבל במועצה יושבים גם - - -      

שולמית אלוני: המועצה מגישה הצעה לשלטון המקומי

שולמית אלוני:  בפועל, המועצה מגבשת הצעה, היא מביאה אותה להצבעה בתוך השלטון המקומי

שולמית אלוני:  אם השלטון המקומי לא מאשר את ההצעה של המועצה, היא לא מתקבלת, היא נופלת

שולמית אלוני:  לכן, מי שמחליט בפועל בקצה זה השלטון המקומי

חיים גבתי: שקר שחוזרים עליו הרבה פעמים, עוד יחשבו שהוא אמת

חיים גבתי:  שבעה נציגים, שלושה נציגי ממשלה, עוד שלושה נציגי רשויות מקומיות שהאוצר ממנה - - -      

מיכל שיר סגמן: מה זה נציגי ממשלה? מה הקריטריונים?      

חיים גבתי: אין קריטריונים

חיים גבתי:  שלושה ראשי רשויות ממנה השר, שלושה נציגי ממשלה - - -      

רותם ברמלי: מי שבוחר את נציגי השלטון המקומי זה השלטון המקומי

רותם ברמלי:  זה בחירות בתוך השלטון המקומי

חיים גבתי: תקרא את הסעיף

משה גפני: חיים, זה לא בסדר מה שאתה עושה

משה גפני:  אתה יודע שהנושא הזה פוצל, אנחנו לא דנים עליו

משה גפני:  הייתה שאלה לגבי 2029, אני רוצה תשובה

רותם ברמלי: בסוף המחשבה שלנו הייתה, לייצר איזה שהיא הוראות חוק יציבה לכמה שנים ולאחר מכן לאפשר את שינוי הכללים ולכן בחרנו ב-2029, זה יכול היה להיות גם 2030 באותה מידה

רותם ברמלי:  רצינו כמה שנים של יציבות ורק לאחר מכן אפשרנו את שינוי הכללים

שולמית אלוני: מה עם כספי הקרן שלא ישמשו למענקים חוזרים? זה המענקים החדשים והפעילויות הנוספות?      

שקד כסלו: לא

שקד כסלו:  כספי הקרן שלא ישלמו למענקים, חוזרים למעשה כל יתרת הכספים שתהיה, אחרי ששולמו כל המענקים ששולמו החל מ-2024 ועד 2029, הכוונה שהם ימשיכו להשתלם

שקד כסלו:  הכספים שיישארו בקרן, ניתן יהיה לשנות את כללי ההקצאה לגביהם

מיכל שיר סגמן: יש סעיף בחוק שאומר, שאי אפשר לגעת בכסף עד שאין מנגנון ופיקוח?      

חיים גבתי: למה? יכול להיות מצב, כמו בקרן הניקיון, שעושים קומבינה ומעבירים כסף למקומות אחרים

חיים גבתי:  לא יכול להיות שמעבירים כסף למקומות אחרים

אליהו (אלי) רביבו: חיים, ידידי, זה בדיוק מה שהצבתי, רק כמה נציגים מהשלטון המקומי שהם עוברי אורח ולא היו איתנו בכל הדיונים, התפרצו כי הם לא יודעים מה עומד מאחורי השאלה שלי

אליהו (אלי) רביבו:  אתה והנציגים שלך שהיו איתנו פה מסביב לשעון, יודעים מה עומד מאחורי מה ששאלתי

אליהו (אלי) רביבו:  אני מציע הצעה לחבריי מהרשויות המקומיות שלא בקיאים בכל ההליכים שאנחנו עוברים ביממות האחרונות, שלא יקפצו לפני שהם יודעים מה עומד מאחורי השאלה שלי

שקד כסלו: "החל משנת 2029 רשאית מועצת הקרן לקבוע בכללים הוראות שונות מן האמור בסעיף 5 לגבי הקצאת כספי הקרן שאינם מיועדים לתשלום מענקים חוזרים, שיחולו לתקופה שתיקבע בכללים, ובלבד שההוראות עולות בקנה אחד עם מטרות החוק (להלן – כללי ההקצאה)

שקד כסלו: "     

ולדימיר בליאק: תסבירי, זה סעיף משמעותי

שקד כסלו: זה בדיוק מה שהסברנו עכשיו, שלו הייתה מועצת קרן, יכולה הייתה להחליט לשנות את כללי ההקצאה שנקבעו וזאת ביחס ליתרת הכספים שלא משולמים לרשויות כמענקים חוזרים

שולמית אלוני: מה היחס בין סעיף קטן(א) לסעיף קטן(ב)?      

שקד כסלו: סעיף קטן (ב) אומר, על יתרת הכספים שלא משולמים כמענקים חוזרים, כמו שמפורט בסעיף קטן (א), יכולה מועצת הקרן לקבל - - -       

ולדימיר בליאק: כמה אפשר ללכת רחוק?      

שולמית אלוני: כרגע, בתקווה שזה עולה בקנה אחד עם מטרות החוק

שקד כסלו: ככל שזה עולה בקנה אחד עם מטרות החוק ועומד בכל הפרוצדורה, בהסכמה רחבה של השלטון המקומי, אין בעיה לקבוע - - -      

שולמית אלוני: מה קורה אם היא כבר שינתה? זאת אומרת, הוחלט לשנות את הכללים לשנה אחת, מה חל בשנה אחר כך?      

שקד כסלו: אם היא קיבלה החלטה לשנה אחת, כמו שאמרנו, היא קובעת את המועד של שינוי כללי ההקצאה בכללים שהיא קובעת, והיא לא מקבלת החלטה על השנה שאחרי, חוזרים לכללי ההקצאה הקודמים שקבועים בחוק

שולמית אלוני: לכללים שקבועים בחוק, לא לכללים שהיא קיבלה בשנה הקודמת

שקד כסלו: היא מקבלת החלטה על כללי הקצאה שונים למועד שהיא תקבע

שקד כסלו:  אם היא מקבלת החלטה שאותם כללי הקצאה שונים חלים מעתה ואילך עד שהיא משנה את החלטתה, אלה הכללים שיחולו

שקד כסלו:  אם היא מקבלת החלטה שכללי ההקצאה תקפים לשנה, חוזרים לכללים שקבועים בחוק, עד שהיא מקבלת החלטה נוספת

שקד כסלו:  הכול תלוי במועצת הקרן

שקד כסלו: האפיון והסיווג של הרשות המקומית בהתאם למדד החברתי כלכלי; לעניין זה, "המדד החברתי-כלכלי" – אפיון ודירוג של רשויות מקומיות לפי הרמה החברתית כלכלית של האוכלוסייה בהן, כפי שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה; 

שקד כסלו:  מספר יחידות הדיור שנוספו או שנבנו ברשות המקומית בשלוש השנים הקודמות וכן היחס שבין המספר האמור למספר הכולל של יחידות הדיור הקיימות בה"

שקד כסלו:       אלו למעשה כל מיני אמות מידה שמועצת הקרן צריכה לקחת בחשבון כשהיא משנה את כללי ההקצאה

ולדימיר בליאק: מספר היחידות זה לפי ההיתרים?     

שקד כסלו: ודאי

איתי ויסברג: למה שוב הסוציו? כמה אפשר לעוות? שמי איתי ויסברג, ראש מועצת גבעת עדה

איתי ויסברג:  למה כל הזמן רודפים אחרי הסוציו? למה התושבים שלי, שבמקרה משתכרים לא רע ומשלמים הכי הרבה מס הכנסה במדינה הזאת, צריכים ללכת לעיר השכנה, אור עקיבא, לשחק כדורגל כי אין כסף לרשות שלהם? למה הנושא של הסוציו?      

רותם ברמלי: אין מקום לסוציואקונומי בשיקולים כאלה

רותם ברמלי:  אני אסביר לגבי הסוציו ומה החשיבות שלו בעינינו

רותם ברמלי:  בסוף הסוציו משקף את העושר של האוכלוסייה באותה רשות

רותם ברמלי:  לגבי האיתנות הכלכלית של התושבים באותה רשות, בסוף האיתנות הכלכלית של התושבים באותה רשות מהווים אינדיקטור מאוד חזק לפוטנציאל הצמיחה של אותה רשות מקומית

יפעת שאשא ביטון: הוא עונה בצורה מעוותת

יפעת שאשא ביטון:  אין קשר לתעשיית הצמיחה אם אין להם מקורות הכנסה לארנונה עסקית - - -      

רותם ברמלי: זה לא עבד 70 שנה, למה שזה יעבוד פתאום?      

יפעת שאשא ביטון: כל החוק הזה, אני יודעת למה אתם תומכים בו

יפעת שאשא ביטון:  הוא אמר בצורה פשוטה, התושבים שם עשירים אז אפשר יהיה לקחת מהם יותר

יפעת שאשא ביטון:  זה מה שהוא אומר

רותם ברמלי: בסוציו יש קורלציה מאוד גבוהה לפוטנציאל הצמיחה של אותה רשות מקומית

נאור שירי: אבל לא שאלו על פוטנציאל הצמיחה

נאור שירי:  תבחנו כל רשות ולא את התושב

מיכל שיר סגמן: בתוך כל עיר יש לך שכונות עניות ויש לך שכונות עשירות

מיכל שיר סגמן:  יש ערים מאוד עשירות עם אנשים שאין להם אוכל על השולחן, מה הקשר הפוטנציאל? עכשיו עוד יותר לא יהיה להם מה לאכול

יפעת שאשא ביטון: פשוט מאוד לאוצר, במקום להכניס יד לכיס שלהם, הם מכניסים יד לכיס של התושב

חיים גבתי: דוגמה לראש עיר בפריפריה חברתית, שלקחה מקום, הרימה אותה ועכשיו רוצים להרוג אותה

חיים גבתי:  הנה, תשמע אותה

נאור שירי: זה חלק מהשמדת השלטון המקומי, זה האג'נדה המרכזית של הממשלה הזאת

נאור שירי:  או של האג'נדה של משרד האוצר בצדק חלוקתי - - -      

מיכל שיר סגמן: פשוט ממשלה אוכלת אזרחיה

שרן השכל: גפני, אתה חושב שהמצב הסוציואקונומי, המדרוג שלו משקף את האמת? אנחנו יודעים שלא

משה גפני: את מפריעה לראש העיר

ליאת שוחט: היה לי חשוב לבוא ולהציג את הדברים כי אור יהודה היא דוגמה לעיר שעשתה צעד מאוד גדול קדימה לעמוד בעצמאות כלכלית

ליאת שוחט:  אני חתמתי איתך, צחי דויד, כיושב-ראש רמ"י, מחוז תל-אביב, על הסכם גג שאומר, תבני יחידות דיור

ליאת שוחט:  בכיתם שצריך להוריד את יוקר המחייה, לעודד את יחידות הדיור במקביל לשיווק תעסוקה

ליאת שוחט:  ראש עיר מאוד אחראית שהביאה תוכנית כלכלית, שאמרה לכם כמה תעלה לי כל יחידת דיור, כמה עיריית אור יהודה משקיעה כגירעון – 7,500 שקלים על כל יחידת דיור - ומה יכול לכסות את זה בשטח תעסוקה

ליאת שוחט:  אחרי שעמדתי בחלק שלי בהסכם, העמדתי את יחידות הדיור, השכונות קיימות, ואתה בא עכשיו ואומר, את התעסוקה שאת אמורה לפתח, אני אקח לך 50% ממנה לטובת רשויות אחרות? זו הפרת הסכם ברוטאלית על ידי המדינה

ליאת שוחט:  יש פה רשויות שחתמו על הסכם גג, תוך הבטחה, שההכנסה מהתעסוקה תממן את כל היחידות הגרעוניות האלה

ליאת שוחט:  אחרי שעמדתי בהתחייבות שלי כרשות, האוצר מכניס יד לכיס

ליאת שוחט:  אני מבקשת דבר אחד, שקיפות: להראות איך אור יהודה ניזוקה בנתונים האלה של הרשות

משה גפני: מובן מאליו, תודה רבה

רוביק דנילוביץ': אדוני היושב-ראש, חברות וחברי הכנסת, חבריי ראשי הרשויות, תודה על ההזדמנות

רוביק דנילוביץ':  אדוני היושב-ראש מכיר אותי הרבה מאוד שנים, אני לא קואליציה ולא אופוזיציה, אני ראש עיר שיש בה מגוון רחב של אוכלוסיות, כולם מקבלים באופן שוויוני כי אני אוהב תושבים

רוביק דנילוביץ':  אני בטוח שגם אתם אוהבים את אזרחי מדינת ישראל

רוביק דנילוביץ':  אני אוהב את התושבים שלי ומשתדל לתת את הטוב ביותר ממה שיש

רוביק דנילוביץ':  דיבר קודם ידידי, צחי דויד, על זה שדנים פה באופן עקרוני

רוביק דנילוביץ':  אז אני רוצה לומר לכם, ניהול עיר זה לא באופן עקרוני, ניהול עיר זה באופן ממשי, יום יום, שעה שעה

רוביק דנילוביץ':  רק דבר קטן אבל כואב בלב

רוביק דנילוביץ':  אדוני היושב-ראש, אני מדבר מדם ליבי, יש איזה סוגיה עכשיו, אולי היא לא הדבר הכי גדול במדינת ישראל אבל היא כואבת, קוראים לה כנפיים של קרמבו

רוביק דנילוביץ':  מה שעושה עכשיו המדינה, לא חשוב אם זה משרד ממשלתי כזה או אחר או ועדת כספים - - -      

משה גפני: כנפיים של קרמבו היה כאן פה בדיון הקודם

נאור שירי: תיכף תשמע איך זה קשור לקרן הארנונה

רוביק דנילוביץ': אדוני היושב-ראש, אני נותן לכם דוגמאות קונקרטיות

רוביק דנילוביץ':  תנועות הנוער באות אלינו, אל ראשי הרשויות

רוביק דנילוביץ':  אני יכול להגיד לילדים אוטיסטיים, אתם לא תצאו לחופשת קיץ? איך אני יכול לעשות את זה? אני אומר להם, לכו למדינת ישראל? אני לא יכול להגיד דבר כזה

רוביק דנילוביץ':  זו דוגמה קטנה

רוביק דנילוביץ':      אני לא חושב שמישהו רוצה לעשות משהו נגדנו, אבל אני חושב שזה שגוי, המהלך הזה שגוי

רוביק דנילוביץ':  היום אני יכול, ממרומי ניסיוני, אני 25 שנים בשירות הציבורי המוניציפאלי, 10 שנים הייתי סגנו של יעקב טרנר, אני נכנס לשנתי ה-15 כראש עיר

רוביק דנילוביץ':  	קיבלתי את העיר ב-2008 כשכל קודמיי בתפקיד קיבלו מענקי איזון

רוביק דנילוביץ':  מה זה קיבלו? רצו מענקי איזון

רוביק דנילוביץ':  ואני כיליד העיר אמרתי, מענקי איזון זה הרעה החולה של העיר

רוביק דנילוביץ':  אני לא רוצה מענקי איזון

רוביק דנילוביץ':  ניגשתי לאודי ניסן, אחרי עופרת יצוקה, הייתי שלושה שבועות בתפקיד, אמרתי לו, אני לא רוצה יותר מענקי איזון

רוביק דנילוביץ':  הוא הסתכל עליי כמו חייזר, ראש רשות שלא רוצה לקבל כסף מהמדינה? אמרתי לו, אני לא רוצה את ה-20-30 מיליון שקל השוטף, אני חושב שהמדינה צריכה להיכנס במיליארדים, בבאר שבע, בנגב, לבנות אותה כמטרופולין

רוביק דנילוביץ':  אני אעשה את מה שאני צריך לעשות כראש רשות

רוביק דנילוביץ':  העמקנו את ההכנסות, עשינו כמה שינויים דרמטיים, שינינו את המבנה הארגוני של העירייה, בנינו תוכנית אסטרטגית, והרבה אגב, יד ביד עם האוצר, חשוב לי לומר זאת

רוביק דנילוביץ':  בנינו פארק היי-טק, העלינו את ההכנסות של העירייה

רוביק דנילוביץ':  אבל עשינו את זה כי רצינו להיות עצמאיים לחלוטין

רוביק דנילוביץ':  ואז קיבלנו את המתנה הגדולה, אחרי שהפכנו להיות רשות מאוזנת, עצמאית – כי אני מאמין, אם אתה לא רשות יזמית, חדשנית ושיתופית, אין לך זכות קיום – ואז באו והוציאו את המתנה הראשונה, קרן העולים

רוביק דנילוביץ':  אמרתי להם, מה אתם עושים? אני בסך הכול סוציו 5, אנחנו עם הראש מעל המים, אנחנו משתדלים

רוביק דנילוביץ':  אמרו לי, אל תדאג, בך זה לא יפגע

רוביק דנילוביץ':  במה זה פגע? בעשרות מיליוני שקלים

רוביק דנילוביץ':  לזכותם אני אומר, שעד היום הם מנסים לתקן את העיוות שאני פה התרעתי, מה אתם עושים? כי אצלנו הכול קשיח בתקציב שלנו: חשמל, מים, הסכמי שכר, הוראה

רוביק דנילוביץ':  מה יש לנו כבר לתת? קצת לחינוך, כסף קטן

רוביק דנילוביץ':  ואז באה המדינה ואומרת לי, אדוני ראש העיר, יש לך עתודות קרקע

רוביק דנילוביץ':  והצוות שלי אמר לי, אתה מבין מה זה לשווק 20,000 יחידות דיור? 20,000 יחידות דיור זה להכניס את כפר סבא לבאר שבע

רוביק דנילוביץ':  אלה הפרופורציות

רוביק דנילוביץ':  אבל יש משבר דיור למדינה ואני חלק מהמדינה הזאת

רוביק דנילוביץ':  אמרתי, אני נכנס תחת האלונקה, עם אנשי האוצר, עם אנשי השיכון

רוביק דנילוביץ':  אבל לא ידעתי לאן אני נכנס כי כשאני בא לבקש גני ילדים, שר החינוך אומר לי, חתמת איתי על הסכם גג? לא, חתמת עם השיכון ועם האוצר, למה אתה בא אליי? ואני מוצא את עצמי באיזה פינג-פונג כזה הולך ממשרד למשרד, שהמדינה, אחרי שחתמתי, מפקירה אותי

רוביק דנילוביץ':       אתם צריכים להבין, אנחנו רוצים תושבים, אנחנו אוהבים תושבים

רוביק דנילוביץ':  אני לא קורא לתושבים אף פעם גרעוניים

רוביק דנילוביץ':  אני אוהב שיש אצלי תושבים

רוביק דנילוביץ':  אני רוצה עוד ועוד תושבים

רוביק דנילוביץ':  זה לא פשוט לנהל עיר, במיוחד שהמדינה לאורך השנים מקצצת עוד בחינוך, משיטה עלינו עוד הסעות, הכול משיטים עלינו בסוף

רוביק דנילוביץ':  מאיפה אתם רוצים שניתן לתושבים שלנו?      פה אסכם, יש איזה סוגיה, המדינה רוצה להוביל רפורמה אמיתית? אני בעד רפורמות

רוביק דנילוביץ':  אני לא נגד, אני לא אומר לא, אבל שבו איתנו, נשב ביחד, נבין מה אתם רוצים לעשות, נראה מה האיומים והסכנות, נראה מה האתגרים והסכנות, בוא נשב ביחד

רוביק דנילוביץ':  באים ומנחיתים עלינו מכה

רוביק דנילוביץ':  אני אומר לכם, באר-שבע לא תוכל לשרוד יותר

רוביק דנילוביץ':  אני גם לא מסוג האנשים שמאיימים על המדינה בחזרה, אתם יותר חזקים מאיתנו

רוביק דנילוביץ':  השלטון המקומי היה יכול לעשות משהו אם היינו באמת מלוכדים ומאוחדים

רוביק דנילוביץ':  אבל שיח בינינו, אנחנו לא האויב שלכם, אנחנו השכפ"ץ שלכם, אנחנו נמצאים שם בשבילכם בקורונה, אנחנו נמצאים בשבילכם כשיש מתיחות ביטחונית

רוביק דנילוביץ':  אנחנו זה אתם, התושבים שלנו זה האזרחים שלכם

רוביק דנילוביץ':  אנא, אדוני היושב-ראש, אני מכיר אותך, את תבונתך וגם את ההשפעה הפוליטית שלך, אנא תורידו את זה מסדר-היום כי זה לא נכון

רוביק דנילוביץ':  אנחנו נהיה מוכנים לשבת איתכם על כל דבר

נאור שירי: הוא שכנע אותי

משה גפני: נמשיך עם הקראת החוק

שקד כסלו: סעיף 7, מקורות הקרן –      (7) 	(א) - - -      

שרן השכל: גפני, זה לא החלק שאמור להיות מפוצל החוצה?      

שקד כסלו: סעיפים קטנים (ד)-(ח) לסעיף 6 פוצלו מהחוק ולכן אני עוברת לסעיף 7, מקורות הקרן

שקד כסלו:       (7) 	"(א) עד יום 15 באוקטובר בכל שנה תפריש כל רשות מקומית לקרן שיעור מהגידול בארנונה שאינה ממגורים של השנה הקודמת, כמפורט להלן:      

שקד כסלו: רשות מקומית שבה הארנונה שאינה ממגורים לנפש באותה שנה עלתה על 1,000 שקלים חדשים ולא עלתה על 2,000 שקלים חדשים – שיעור של 35% מהגידול בארנונה שאינה ממגורים; 

שקד כסלו: רשות מקומית שבה הארנונה שאינה ממגורים לנפש באותה שנה לא עלתה על 500 שקלים חדשים – שיעור של 10% מהגידול בארנונה שאינה ממגורים

יפעת שאשא ביטון: אני לא יודעת איך שותקים, אני שומעת והבטן מתהפכת

יפעת שאשא ביטון:  סוף סוף האוצר לא צריך להוציא מהכיס, הוא פשוט צריך לקחת מכם

חיים גבתי: מיכאל ביטון, סוציו 9, גני תקווה וקרית אונו, מקבלות כסף מהקרן, לפי הקרן

חיים גבתי:  וירוחם ובית שאן משלמות לקרן כי הן מפתחות את ארז

חיים גבתי:  אתה מבין את ההבחנה

ולדימיר בליאק: אבל זה מה שאנחנו מבקשים, מספרים, תנו לנו מספרים

ולדימיר בליאק:  זו צריכה להיות דרישה משותפת, גם של הקואליציה וגם של האופוזיציה, תנו לנו מספרים

נאור שירי: אני בעד

שקד כסלו: לפי ההצעה, אחוז מסוים מהגידול של כל רשות מקומית ביחס להכנסות שלה מארנונה, שאינה ממבנה מגורים, ביחס להכנסות שלה בשנת 2022, שהיא שנת הבסיס, היא תפריש לקרן

שקד כסלו:  האחוז הזה נקבע ביחס משתנה, יש ארבע מדרגות, הוא נקבע ביחס לשיעור ההכנסות של הרשות מארנונה עסקית, לנפש

שקד כסלו:  כלומר, זה חל במתווה יורד, כך שרשויות שהארנונה העסקית שלהם לנפש הארנונה שאינה ממבנה למגורים לנפש, היא הגבוהה ביותר, יפרישו הרבה

שקד כסלו:  וכך במתווה יורד, עד לרשויות שיש להן את אחוז הארנונה העסקית לנפש הנמוך ביותר, והן יפרישו רק 10%

שרן השכל: אז מה הבעיה להציג את הרשויות שנפגעות מזה?      

ולדימיר בליאק: מישהו יכול לשנות את המדרגות או רק בתיקון חקיקה?      

שרן השכל: גפני, יש פה שאלות מקצועיות

מיכל שיר סגמן: בואו נראה רשימה, בואו נבין במה מדובר, בואו נראה מי נפגע מזה

שרן השכל: אתם תראו שיש רשויות בדרום ובצפון

מיכל שיר סגמן: בדיוק

מיכל שיר סגמן:  בוא ניקח רשימה של רשויות שנפגעות מזה ובואו נבחן את זה

מיכל שיר סגמן:  כי מה שהם אומרים, הם לא אופוזיציה ולא קואליציה, הם מדברים מדם ליבם ומתוך חשש אמיתי

מיכל שיר סגמן:  בואו ניקח את הרשימה, נעבור על זה כמו שצריך

מיכל שיר סגמן:  לא חייבים להיות במרתון ששועט לעבר משהו, תנו את הנתונים ונעבור עליהם

מיכל שיר סגמן:  אנחנו מבקשים לקבל רשימה של הרשויות שנפגעות, מבקשים מספרים, מה הבעיה?      

אלון שוסטר: אני רוצה לשאול שאלה על הסעיף הזה

משה גפני: אני לא מאפשר

שרן השכל: זה לא דיון? אנחנו לא יכולים לשאול שאלות?      

שקד כסלו: אני שוב אומר, אנחנו לא נוגעים בהכנסות הקיימות של הרשויות המקומיות

שקד כסלו:  הרעיון הוא לקחת רק מהגידול ביחס לשנת הבסיס

אלון שוסטר: איך אפשר לקחת בלי להבין את המשמעויות?      

נאור שירי: ואם היה גידול ואחרי זה היה קיטון, זה גם יורד?      

יפעת שאשא ביטון: אומרים לכם, תפסיקו להשקיע

אליהו דלל: את החוק הזה צריך להוציא מן העולם

ולדימיר בליאק: תודה רבה אלי

ולדימיר בליאק:  כל הכבוד, אלי

אליהו דלל: יש כאן בעיה, שאין לנו פה נתונים

אליהו דלל:  אתה יודע מה קורה עם זכרון יעקב? הם יחד עם ג'אסר א-זרקא ופרדיס וכו', הם צריכים לתרום להם פעמיים? לא הגיוני

אליהו דלל:  אין נתונים, אנחנו צריכים נתונים

אליהו דלל:  את החוק הזה צריך להוציא מחוק ההסדרים כרגע

חמד עמאר: אדוני היושב-ראש, מה שאני מציע, להקפיא את כל הדיונים עד שנקבל את הנתונים

חמד עמאר:  אתה מחוקק חוק בלי שום נתון שיכול לעזור לנו

חמד עמאר:  אתם לא מביאים את הנתונים

יפעת שאשא ביטון: חבר הכנסת חמד עמאר, זה לא רק הנתונים, זה מעוות מיסודו

ולדימיר בליאק: אנחנו מקיימים פה דיון שלישי בלי נתונים

חמד עמאר: זה מעוות, זה לא חוק, אבל אנחנו צריכים לפחות לקבל נתונים, שנצביע על משהו שאנחנו מבינים מה קורה כאן, מי נפגע, מי נהנה

חמד עמאר:  אני לא מבין איך אתם מסכימים לזה

פנחס גולדשטיין: לגבי הנושא שהציגה נציגת האוצר, היא טוענת שמדובר אך ורק על התוספת

פנחס גולדשטיין:  מי שלא תהיה לו תוספת של מטרים, לא ישלם

פנחס גולדשטיין:  לא נכון, לא מדויק, מוטעה

פנחס גולדשטיין:  גם אם לא אוסיף מטר אחד, נצטרך לשלם 49% תוספת על השקל הנוסף

פנחס גולדשטיין:  הטענה שלהם לא נכונה, פשוט שקר

שקד כסלו: אני אבהיר, לא הייתה אמירה מצידי, שנדרשים מטרים נוספים כדי - - -      

פנחס גולדשטיין: אה, עכשיו הבנו

חיים גבתי: אדוני היושב-ראש, בעולם התחתון גובים פחות אחוזים מאשר במדינת ישראל

פנחס גולדשטיין: זאת בושה, גם זה הוסתר

פנחס גולדשטיין:  משקרים אותנו

מיכל שיר סגמן: לכן אנחנו מבקשים את המספרים, כי מסתירים נתונים

מיכל שיר סגמן:  אנחנו רוצים לראות רשימות, אנחנו רוצים לראות מספרים

מיכל שיר סגמן:  אגב, זו לא דרישה בשמיים

פנחס גולדשטיין: ומאיפה הגיעו ל-49% ו-35%? מאיפה הנתונים האלה?      

משה גפני: אני מבקש להפסיק

רוביק דנילוביץ': איך אפשר לקיים דיון בלי נתונים? לא ברור

חיים גבתי: איך יושבת יועצת משפטית ומסבירה שאפשר להעביר חוק בלי נתונים? זו בושה וחרפה

חיים גבתי:  אצלנו ברשות, אנחנו מחויבים להציג לחברי המועצה כל נתון ונתון

מיכל שיר סגמן: שיגיע לפה שר האוצר ויתחיל לתת פה תשובות, זה מה שצריך

מיכל שיר סגמן:  שר האוצר אמר שאתם מציצים, יו"ר הקואליציה בוועדת הכספים אמר שאתם משעממים

מיכל שיר סגמן:  ככה מנהלים

רועי לוי: יש יועצת משפטית לוועדה? איך היא מאפשרת? איך אפשר לקיים ככה את הדיון? תעצרו את הדיון, תציגו נתונים, תזמינו אותנו עוד שלושה ימים

משה גפני: תמשיכי להקריא

שקד כסלו: (ב) "לא העבירה רשות מקומית לקרן בשנה מסוימת את ההפרשה שהיא חייבת בה לפי סעיף קטן(א), עד יום 15 בנובמבר באותה שנה, יחולו לגביה הוראות אלה:      

שקד כסלו: היא לא תהיה זכאית להקצאות מהקרן לפי סעיפים 5 או 6 באותה שנה, עד למועד ביצוע ההפרשה בפועל, ככל שבוצעה באותה שנה;  

שקד כסלו: הסעיף הזה למעשה בא להתייחס, כאשר רשות מקומית לא מעבירה את ההפרשות שהיא מחויבות בהן לפי החוק, לקרן באותה שנה, הפעולות שניתן לנקוט כנגדה

ולדימיר בליאק: ואם המדינה לא מעבירה? אין סנקציות

ולדימיר בליאק:  זה לא יכול להיות חד סטרי

נאור שירי: ברור שכן

ולדימיר בליאק: זה לא צריך להיות חד סטרי

ולדימיר בליאק:  מה הלאה?      

נאור שירי: לא צריך להיות – זה משהו אחר

נאור שירי:  הסנקציות הן תמיד חד סטריות

שרן השכל: גפני, אני מבקשת להגיש הסתייגות ולהוסיף גם כן פיצוי מהאוצר, להוסיף אחוזים

משה גפני: כשאפשר יהיה להגיש הסתייגויות, תוכלי להגיש

שולמית אלוני: מה זה תשלומים ממשלתיים שמשתלמים לה שלא על פי חוק? איזה תשלומים למשל?      

שקד כסלו: כל דבר שהוא לא לפי חוק

חמד עמאר: אפשר לקצץ גם מהחינוך?      

מיכל שיר סגמן: הם יכולים לקחת הלכה למעשה אוכל משולחן של אנשים, אם הם רוצים

מיכל שיר סגמן:  וזה מה שייקרה

חמד עמאר: לא קיבלתי תשובה

חמד עמאר:  אפילו מהחינוך, מכל דבר?      

שקד כסלו: אם זה לא לפי חוק

שקד כסלו:  מה שהוא לפי חוק, לא ניתן לקזז

שקד כסלו:  למשל, הסעות תלמידים, כן אפשר, זה לא לפי חוק

שרן השכל: אחר כך ישאלו, למה אין הסעות לחינוך המיוחד

מיכל שיר סגמן: זה דורש שביתה של הרשויות הדבר הזה, זה לא נורמלי

יפעת שאשא ביטון: זה פשוט חולני

שרן השכל: גפני, אתה בוועדה נלחמת על הסעות לחינוך מיוחד, בכנסת העשרים, הם יוכלו לקצץ בזה

משה סולומון: מענקי איזון, כן אפשר

חיים גבתי: הראשונים שייפגעו זה החינוך המיוחד

חיים גבתי:  הראשונים להיפגע זה חינוך מיוחד

חיים גבתי:  לא ראית כנפיים של קרמבו

נאור שירי: מ-2012 לא עדכנו את התעריפים של ההסעות?     

מיכל שיר סגמן: לא עדכנו

מיכל שיר סגמן:  המצב על הפנים בהסעות תלמידים

מיכל שיר סגמן:  עשיתי על זה דיון בשנה שעברה בוועדה לזכויות הילד

שולמית אלוני: המנגנון הזה הוא מנגנון אוטומטי, ברגע שאתם רוצים להפעיל סנקציות נגד הרשות, זה מנגנון שנעשה אוטומטי

שקד כסלו: ריבית הפיגורים חלה אוטומטית

שקד כסלו:  הקיזוז של החשב הכללי - - -      

נאור שירי: הסיעה של שר האוצר היא היחידה בקואליציה שמעוניינת בדבר הזה

מיכאל ביטון: אני הראשון שאמור להצטרף לרביבו ולהגיד, הנה, רוצים לקחת כסף מרשויות עשירות ולתת לרשויות חלשות כלכלית

מיכאל ביטון:  אבל אעשה שקר בנפשי כי אם הממשלה רוצה לקחת, הייתה לוקחת בחינוך, כמו שהיא עושה בדתות, 70% עשירות משתתפות, 30% עניות משתתפות

מיכאל ביטון:  הייתה לוקחת בחינוך, ברווחה, בדברים הקריטיים מעבירה לרשויות חלשות

מיכאל ביטון:  מתי נזכרה הממשלה שהיא רוצה לקחת מהעשירות ולתת לחלשות? כשהיא רוצה לקדם בנייה

מיכאל ביטון:  רק שזאת אותה ממשלה שעד לא מזמן נתנה מענקים לכל יחידת דיור של 30,000 שקלים, ופתאום מי שבונה מקבל מענק של 30,000 שקל על כל יחידת דיור חדשה

מיכאל ביטון:  אותה ממשלה קבעה בתקנות של רמ"י, שעכשיו ייתנו רק 12,000 שקלים ליחידת דיור בבנייה חדשה

מיכאל ביטון:  פתאום חסרים 18,000 שקלים

מיכאל ביטון:  אז מאיפה יבוא הכסף? מרשויות מקומיות

מיכאל ביטון:  כלומר, המדינה, שהיעד הלאומי שלה לבנות בתים, היא נתנה והוציאה כסף מהכיס לבנות בתים, לא ראינו איזה רפורמה בבינוי או בדיור בר השגה שהביאה הממשלה ושמה על זה כמה מיליארדים

מיכאל ביטון:  לא רק שלא עשתה רפורמה לדיור בר השגה ולמימון בתים או קידום בתים, המעט שנתנה בעצמה, היא רוצה לקחת מרשויות מקומיות

מיכאל ביטון:  זה בלוף

מיכאל ביטון:  זה חוק שנולד בחטא

מיכאל ביטון:  אתם רוצים לתת לרשויות שאין להן כסף? תתנו בחינוך, ברווחה, תחלקו הכול מחדש

מיכאל ביטון:  אבל להחליף את הקופה שלכם שמימנה בינוי ב-30,000 ליחידה ברשויות מקומיות ועוד נגלה עיוותים שרשות עשירה בסוציואקונומי גבוה תקבל כי הארנונה שלה לא התקדמה מילימטר, יש את כפר ורדים, אין להם כסף, עוד יקבלו

מיכאל ביטון:  ורשויות סוציו3-4, שבנו מפעל, ייקחו מהם כסף עכשיו כי הם גדלו

מיכאל ביטון:  רביבו, אני איתך בחלוקת העושר וצדק חלוקתי, אבל זה לא צדק חלוקתי, זה בלוף של אוצר, להחליף כסף ממשלתי בכספי רשויות מקומיות

מיכאל ביטון:  שזה דבר שאסור לתת לו לעשות

נאור שירי: קופה של מקורבים, זה מה שזה

משה גפני: אני מטפל בעניין של כנפיים של קרמבו

משה גפני:  זה כנראה הולך לפתרון, אני לא בטוח

משה גפני:  זה עלה בבוקר

ולדימיר בליאק: העלינו את זה הבוקר ואני חייב להגיד שאדוני היושב-ראש התגייס מיד ואני מאוד מקווה שזה ייפתר עוד היום

משה גפני: אני רוצה להגיד לכם, תדעו שהקיצוץ התחיל ב-5 מיליון שקל כבר בקדנציה הקודמת

ולדימיר בליאק: זה לא נכון

משה גפני: זה כן נכון

ולדימיר בליאק: זה לא נכון אבל אני לא טענתי שקיצצתם

ולדימיר בליאק:  אני טענתי, שעד עכשיו היו מחנות והשנה אין

משה גפני: אני עובד על זה שהקייטנות ייפתחו ולהביא לשם כסף, אני מקווה שאני אצליח

משה גפני:  אני עושה הפסקה עד השעה 14:00

משה גפני:  תודה רבה