ועדת הכספים, כנסת 25, פרוטוקול מספר 122, 2023-05-07 00:00

משה גפני: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה

משה גפני:  בדיון הקודם היה  מדובר על הקמת צוות שינסה להגיע להסכמות

משה גפני:  הצוות שכינס אופיר כץ יחד עם ראשי הרשויות ועם אנשי האוצר הגיע להסכמה שהחלק שלא פוצל, החלק שנמצא בוועדה, יידון כאן בוועדה - יכול להיות שנצטרך אחר כך לעשות בו שינויים, אבל לא בטוח - והחלק השני ימשיך להיום נדון רק אחרי ההסכמה איתם

משה גפני:  ההסכמה הייתה להוריד - -     

ולדימיר בליאק:   את החלק השני שלא בחוק ההסדרים

משה גפני: הוא נמצא בוועדה, אבל הוא לא בחוק ההסדרים

משה גפני:  הצוות התחיל לשבת על מנת לנסות הגיע להסכמות

ולדימיר בליאק: מי בצוות?     

משה גפני: שר האוצר

עאידה תומא סלימאן: רביבו גם בצוות?     

משה גפני: לא, גם אין מהקואליציה

ולדימיר בליאק: אופיר כץ הוא מהחלל?     

ינון אזולאי: אולי יושב ראש האופוזיציה ייכנס לדיונים האלה כשיהיה לו זמן

ולדימיר בליאק: זו החלטה לגיטימית לא לשתף את האופוזיציה

ולדימיר בליאק:  בואו נראה מה יצא מזה

משה גפני: ולדימיר, אל תגיד את זה

ולדימיר בליאק: למה?         

משה גפני: בגלל שזה לא נכון

ינון אזולאי: ולדימיר, אם סמכת עד עכשיו על חיים ביבס, ראש העיר שלך, תמשיך לסמוך עליו

ולדימיר בליאק: אני בעד, הכל בסדר

משה גפני: זה לא שאנחנו עוצרים את שר האוצר עם התכנית שלו

משה גפני:  זה לא כמו שאני עושה ישיבה של ועדת הכספים והאופוזיציה בפנים

נעמה לזימי: כדי להגיע להסכמות צריך גם אופוזיציה

ולדימיר בליאק: יכול להיות שלא

ולדימיר בליאק:  שיגיעו להסכמות בתוך הקואליציה ואז נראה מה יצא מזה

ינון אזולאי: לי אמרו שביבס מייצג גם את האופוזיציה וגם את הקואליציה, שהוא השלטון המקומי של כל ראשי הרשויות

משה גפני: ינון, אני לא שואל מי מייצג את מי, אני רוצה שיגיעו להסכמה

משה גפני:  אם יגיעו להסכמה רק אם ייקחו מישהו מהאופוזיציה, אני אדרוש שייקחו מישהו מהקואליציה

משה גפני:  בינתיים זה לא עומד שם, בינתיים זה ויכוח עם שר האוצר

משה גפני:  אני מאז ומתמיד תומך בכל חוק שבא לצמצם פערים

משה גפני:  הפערים הם בעיה גדולה

משה גפני:  יש פה חוק שהמהות שלו זה צמצום פערים, רק הוא לא נכון בגלל שיש בו הרבה בעיות - פתאום מתברר שיש רשויות חלשות שצריכות לשלם

נעמה לזימי:  יש גם שכונות ותיקות בפריפריה חברתית שלוקחים מהן משאבים

משה גפני: הם צריכים להגיע להסכמה גם על האחוזים שהם מעבירים וגם על זה שצריך להוסיף לחוק את העניין של המצב הסוציו אקונומי ועניינים נוספים

משה גפני:  משרד האוצר, נא להציג את החוק

רותם ברמלי: 	שר האוצר וצחי הסבירו בדיונים הקודמים על החשיבות המאוד משמעותית של הצעת החוק הזאת לשוק הדיור ולצמצום הפערים בין הרשויות המקומיות שנובעים בעיקר מהכנסות מארנונה עסקית

רותם ברמלי:  מוצע להקים פה קרן ארנונה ארצית שתהיה בשליטת השלטון המקומי ואליה יפרישו כלל הרשויות המקומיות בארץ אחוז מסוים מהגידול בהכנסות שלהן מארנונה עסקית

רותם ברמלי:  אם בשנת 2022 רשות x הכניסה מארנונה עסקית מיליארד שקל וב-2023 היא עלתה למיליארד 100, מתוך ה-100 מיליון שקל האלה שנוספו לה באותה שנה אחוז מסוים יעבור לקרן

רותם ברמלי:  איך האחוז הזה נקבע? יש ארבע מדרגות בהצעת החוק, 10%,20%,35% ו-49%, כשהחלוקה לכל מחלקה נקבעת לפי ההכנסה מארנונה עסקית לנפש באותה רשות מקומית, שזה מייצג את המדד לעושר של הרשות המקומית והיכולת שלה להגדיל את תקציבה

חמד עמאר: כמה קרן כזאת יכולה להכניס בשנה?     

רותם ברמלי: זה תלוי בגידול שיש בארנונה העסקית

רותם ברמלי:  אנחנו הסתמכנו על נתוני עבר

חמד עמאר: כמה זה לפי החישובים שלך?      

רותם ברמלי: מדובר על בסביבות 200 מיליון שקל בשנה

רותם ברמלי:  הקרן נותנת מענק של 2,000 שקל על כל היתר בנייה למגורים שרשות מוציאה, כשהמשמעות של ה-2,000 שקל האלה היא העלאת ההכנסה מארנונה למגורים בכ-40% לרשות

חמד עמאר: איך החישוב הזה נעשה? אני מנסה לעשות את החישוב הזה למגזר הדרוזי ולא מצליח

רותם ברמלי: הממוצע הארצי של הארנונה למגורים הוא 52 שקלים למטר

רותם ברמלי:  2,000 שקל ביחס ל-5,200 יוצא כ-40%

רותם ברמלי:  ה-2,000 שקל מענק זה כאילו העלית לרשות ב-40% את הארנונה למגורים

רותם ברמלי:  זה יתמרץ רשויות מקומיות לבנות למגורים - היום מנגנון התמריצים אומר לה הפוך - וגם יצמצם פערים

אימאן ח'טיב יאסין: יש רשויות שאין להן בכלל אפשרות לבנות

אימאן ח'טיב יאסין:  אנחנו יודעים שבחברה הערבית אין אפשרות של בנייה

רותם ברמלי: זה נכון שהיקפי הבנייה בחברה הערבית בשנים האחרונות לא היו מאוד משמעותיים, אבל אנחנו רואים שינוי מגמה מאוד משמעותי בעקבות הותמ"ל

רותם ברמלי:  נתוני התכנון עלו מ-19,000 יחידות דיור ב-2016, ל-42,000 יחידות מתוכננות ב-2019

חמד עמאר: לכמה מתוכן יש היתר?     

רותם ברמלי: הפוטנציאל לבנות למגורים עלה מאוד בשנים האחרונות, בעיקר בגלל הותמ"ל

רותם ברמלי:  גם בהיתרים אנחנו רואים גידול – מ-3,200 היתרי בנייה בכל החברה העברית ב-2019, לכמעט 6,000 ב-2022

רותם ברמלי:  אנחנו רואים מגמה של גידול מאוד משמעותי בהתחלות הבנייה בחברה הערבית, ומצפים להמשך המגמה בגלל שהמלאי התכנוני גדל מאוד בשנים האחרונות

רותם ברמלי:  לחברה הערבית אין כמעט ארנונה עסקית

חמד עמאר: שם הבעיה

משה סולומון: הפוך - בגלל שאין להם ארנונה עסקית, הם יקבלו יותר

רותם ברמלי: אנחנו משקיעים משאבים ב-550, ואתם מכירים את זה, לסבסוד פיתוח של אזורי תעשייה בחברה הערבית, לעידוד השקעות

רותם ברמלי:  הכלל פה בחוק אומר שמי שבונה הרבה למגורים ואין לו הרבה ארנונה עסקית ירוויח מהקרן, לכן החברה הערבית הולכת להרוויח

רותם ברמלי:  אפשר להגיד שזה לא מספיק, אפשר להגיד שצריך יותר, אבל החברה הערבית מורווחת מהצעת החוק הזאת

עאידה תומא סלימאן: מדברים על ארבעה מיליון שקל בשנה לכלל הרשויות

ששון גואטה: למועצה אזורית גזר ולרמלה יש אזור משותף

ששון גואטה:  אתה רוצה לקחת ממנה 49%?     

רותם ברמלי: תלוי באיזו מדרגה היא נמצאת

רותם ברמלי:  היא לא נמצאת ב-49%

ששון גואטה: מועצה אזורית גזר רק תיפגע, כי אין לה הרבה היתרי בנייה

ששון גואטה:  בצעד הזה אתה מרסק את המועצות האזוריות

משה סולומון: כמה אזורי תעשייה יש לה?     

רותם ברמלי: המטרה של הצעת החוק הזאת היא לשנות את מערך התמריצים ברשות

רותם ברמלי:  הציפייה היא שכתוצאה מהחוק הזה רשויות יבנו יותר למגורים

משה סולומון: 	אני חושב שהקרן הזאת תסייע מאוד לרשויות ולמועצות שהיכולת שלהן לייצר כסף מעסקים, שזה מה שמחזיק עיר, היא כמעט אפסית

משה סולומון:  יש מקומות שיש להם עסקים והם יכולים להתפתח, יש מקומות שאין להם בכלל אפשרות

רותם ברמלי: 	הקרן הזאת הולכת להיות חוץ תקציבית לחלוטין, אי אפשר יהיה להשתמש בכספים האלה אלא למטרת החוק ולמה שקבוע בחוק

חמד עמאר: מתי הכוונה להתחיל לחלק את הקרן הזאת?      

רותם ברמלי: תחולת החוק היא מ-1 בינואר 2024

רותם ברמלי:  היו רשויות בשנים האחרונות - בעיקר בפריפריה - שחתמו על הסכמי גג ובנו הרבה מאוד יחידות דיור, כשאפשר לראות את זה בנתיבות, באופקים, בשדרות, באשקלון

רותם ברמלי:  הסכם הגג מתעסק בתקציב הפיתוח של הרשות, שזה אירוע אחר, זה לא קשור כרגע להצעת החוק

אליהו דלל: הבטחתם בהסכמי הגג לשלם  לכל מי שבונה, אבל בונים ואתם לא משלמים

רותם ברמלי: הסכמי הגג עוסקים בתקציב הפיתוח של הרשות המקומית

רותם ברמלי:  ההצעה פה גם מתמרצת ב-2,000 שקל היתר בנייה למגורים שניתן מעתה ואילך וגם נותנת מענק בסך של 1,500 שקל על כל היתר בנייה שהונפק על ידי רשות מקומית החל מ-2018

חיים גבתי: עיר כמו לוד, עיר מעורבת, שאמורה להביא הרבה מאוד כסף מהבית, בשלוש השנים הראשונות תקבל ואחר כך תתרסק

חיים גבתי:  אין פה עידוד דיור, אין פה חלוקה שוויונית, יש פה עוד קרן שהאוצר רוצה להכניס את עצמו

חיים גבתי:  בשנת 2010 נתנו במשך שלוש שנים 150 מיליון שקל לטובת צמצום פערים

חיים גבתי:  אנחנו גם הכנסנו פנימה 450 בשיתוף פעולה שלנו עם האוצר

רותם ברמלי: אני רוצה להתייחס רגע לסיפור של יהודה ושומרון

רותם ברמלי:  ביהודה ושומרון המצב המשפטי הוא קצת שונה - אי אפשר להעביר כסף מיהודה ושומרון לתוך שטחי הקו הירוק

רותם ברמלי:  לרשויות ביהודה ושומרון אין כמעט ארנונה עסקית, לכן גם יהודה ושומרון מרוויחות ברמה המקצועית

רותם ברמלי:  המודל ביהודה ושומרון אומר שאנחנו מקזזים לרשויות את מה שהן היו צריכות להפריש ממה שהן מקבלות

חיים גבתי: זה לא נכון

רותם ברמלי: ככה זה כתוב בחוק

רותם ברמלי:  אנחנו מקזזים להן ממה שהן מקבלות

חיים גבתי: תחיל את זה גם על המגזר הערבי

רותם ברמלי: ההסדר המשפטי ביהודה ושומרון שונה מההסדר בחברה הערבית

רותם ברמלי:  אנחנו מקזזים לרשויות ביו"ש את מה שהן היו צריכות להפריש, אבל בגלל שאי אפשר להעביר כסף מיהודה ושומרון לתוך הקו הירוק - -      

אליהו דלל: אז תשנו את החוק גם למגזר הערבי

רותם ברמלי: ההסדר הזה נבע מצורך משפטי

ולדימיר בליאק: תצטרכו להחיל ריבונות

עאידה תומא סלימאן: אתה חושב שנאמין לטענה הזאת?     

שקד כסלו: 	ההסדר ביחס לאיו"ש הוא כזה שמקזזים להן את הכסף שהן צריכות היו להפריש לקרן

שקד כסלו:  הסיבה שהן אף פעם לא מפרישות בפועל לקרן, היא בגלל שעל העברת כספים מרשויות מקומיות ביהודה ושומרון לתוך הקרן יש מגבלות בדין הבינלאומי

עאידה תומא סלימאן: פתאום הדין הבינלאומי חשוב?     

ולדימיר בליאק: הפתרון הזה עוקף את הדין הבינלאומי

שקד כסלו: מכיוון שהדינים שחלים על בנייה למגורים או לעסקים ביהודה ושומרון הם אחרים, תכנית עידוד הבנייה למגורים לא חל עליהן באותה מידה

אליהו דלל: תחילו את זה על המגזר הערבי

אליהו דלל:  מה הבעיה להחיל את זה על המגזר הערבי? תשנו את החוק ונצביע בעדו

רותם ברמלי: שני הטעמים האלה לא מתקיימים לגבי המגזר הערבי

אליהו דלל: למה לא?     

רותם ברמלי: כי אפשר להעביר כסף מרשויות ערביות

אימאן ח'טיב יאסין: ואפשר להשאיר אותן למטה

רותם ברמלי:   הרשויות הערביות, בגלל המצב הכלכלי שלהן, הולכות להרוויח מהקרן הזאת

אימאן ח'טיב יאסין: מה להרוויח? אנחנו מדברים על גרושים

רותם ברמלי: לא מדובר על גרושים

אימאן ח'טיב יאסין: אנחנו רוצים פתרון יסודי

אליהו דלל: אני מציע שאת הכסף שאתם לוקחים מהמגזר הערבי תשאירו במגזר, ואת הכסף שאתם רוצים מיהודה ושומרון תשאירו ביהודה ושומרון

משה סולומון: ואז אתה לא נותן פתרון, אתה משאיר את המצב אותו דבר

עאידה תומא סלימאן: למה אתם לא פוטרים את אלה שנמצאים באשכול ארבע מתשלומי הארנונה?     

שקד כסלו: פרק כ': רשויות מקומיות מתוך הצעת חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2023 ו-2024), התשפ"ג-2023     	סימן א': הרשויות המקומיות (קרן להרחבת ההשקעה בתושב ולהגדת היצע הדיור)     השם		78

שקד כסלו: 	סימן זה יהיה "חוק הרשויות המקומיות (קרן להרחבת ההשקעה בתושב 		ולהגדת היצע הדיור), התשפ"ג-2023

שקד כסלו:      סעיפי		79

שקד כסלו: 	ואלה סעיפי חוק הרשויות המקומיות (קרן להרחבת ההשקעה בתושב החוק			ולהגדלת היצע הדיור), התשפ"ג-2023;         כאן אנחנו מציעים שאחרי שיצביעו על כל חוק ההסדרים, הפרק הזה, סימן א', יצא ויעמוד כחוק עצמאי, לא בתוך חוק ההסדרים

שולמית אלוני: זה הופך להיות חוק בזכות עצמו

ינון אזולאי: מה המשמעות?     

שולמית אלוני: הרבה הסדרים לאורך השנים נחקקו בתוך חוק ההסדרים, כמו כל הנושא של הארנונה, ואז היו צריכים ללכת ולחפש בסוף חוקי ההסדרים את אותם פרקים שהיו אמורים להיות חוקים נפרדים אם הם לא היו מובאים במסגרת חוק ההסדרים

עאידה תומא סלימאן: אם זה יעמוד כחוק נפרד, למה לנו להתעסק איתו בכל הבלגן של חוק ההסדרים? בואו נגמור עם חוק ההסדרים ואחר כך נתייחס לזה

עאידה תומא סלימאן:  אם זה עומד כחוק נפרד, למה עכשיו?      

שקד כסלו: אנחנו עדיין סבורים שראוי שהוא יהיה חלק מהתכנית הכלכלית, כדי שניתן יהיה בקלות לאתר ולמצוא את זה בהמשך

ינון אזולאי: גם אתם מבינים שזה לא מתאים לחוק ההסדרים

ינון אזולאי:  אני לא חושב שפעם נתקלתי במצב שבו אתם ממליצים לקחת משהו מתוך החוק אחרי שמחוקקים אותו ולהפוך אותו לחוק ראשי ללא חוק ההסדרים

שקד כסלו: בחוק ההסדרים הזה זה נעשה בכמה חוקים

ינון אזולאי: זו בעיה

ינון אזולאי:  אם תגידי לי באיזה ועדות, אני אלך לאתר את זה בכל הוועדות

שקד כסלו: בחוק ההסדרים הקודם זה נעשה, כמו בחוק המטרו

ינון אזולאי: בגלל זה חוק המטרו עד היום מתגלגל

רותם ברמלי: לא, החלק הראשון אושר

שקד כסלו: "פרק א': מטרה והגדרות     מטרה		1

שקד כסלו:  	מטרתו של חוק זה להקים קרן שתסייע לרשויות המקומיות להרחיב 		את ההשקעה בתושביהן ולקלוט תושבים חדשים, לצמצם את הפערים 		הכלכליים ביניהן ותעודד אותן להגדיל את היצע הדיור בתחומן

שקד כסלו:      	הסעיף הזה פוצל וגם לא פוצל

ולדימיר בליאק: מה זאת אומרת?     

ינון אזולאי: זה כמו שרוצים לקחת מתוך חוק ההסדרים חוק ולעשות חוק ראשי

שולמית אלוני: יש כמה סעיפים, כמו המטרה והתקנת תקנות, שאמרנו שבהתאם למה שיהיה בדיון נצטרך להחליט האם זה נשאר בפנים או בחוץ

שולמית אלוני:  זה מהסעיפים שנמצאים גם בפנים

שקד כסלו: סעיף המטרה, כמו שהצגנו בהרחבה בדיונים האחרונים, נועד לתמרץ בנייה למגורים על ידי הקמת קרן שממנה יהיו הקצאות כספים לרשויות מקומיות שיתנו היתרים לבנייה למגורים

שקד כסלו:  המטרה היא גם תמריץ לבנות למגורים וגם צמצום הפערים הכלכליים בין הרשויות המקומיות

ינון אזולאי: אני בעד לתמרץ דיור, אני בעד כמה שיותר דיור, אבל האם כשמוסיפים לעיר מסוימת עוד דיור – נניח שמוספים 3,000 יחידות דיור – מוסיפים גם מקומות עבודה?       

רותם ברמלי: כשתב"ע מתכננת שכונה חדשה, היא גם מוסיפה שטחי משרדים, שטחי מסחר, שטחי תעשייה

רותם ברמלי:  הבעיה העיקרית, וגם הצגנו אותה בדיון הקודם, זה שמערכת התמריצים שקיימת היום מביאה לכך שיש עודפים מטורפים בשטחי משרדים מתוכננים בכל המחוזות בארץ

ינון אזולאי: איפה?     

רותם ברמלי: שטחי התעסוקה והמשרדים נקבעים בתכנון של אותה שכונה

רותם ברמלי:  אם מוסיפים לה 100,000 מטר משרדים, זה מה שיוכל להתפתח שם

רותם ברמלי:  המדינה משקיעה הרבה מאוד כסף בפיתוח אזורי תעשייה בפריפריה

רותם ברמלי:  מערך התמריצים היום הביא לכך שהתכנון למשרדים ולתעסוקה הוא לא בהתאם לצורכי התעסוקה של התושבים באזור אלא יותר בהתאם לצורך הפיננסי של אותה רשות - את זה אנחנו רוצים לתקן

ינון אזולאי: אתם בעצמכם הבאתם והראיתם לנו את הגרף של תל אביב

ינון אזולאי:  אתה זוכר כמה אנשים שהם לא תושבי תל אביב באים לעבוד בתל אביב?      

רותם ברמלי: כן

ינון אזולאי: כמה? 65%?     

ולדימיר בליאק: 63%

ינון אזולאי: מה זה אומר? שלאנשים שגרים בפריפריה של תל אביב אין מקום עבודה

ולדימיר בליאק: במודיעין זה שונה

ינון אזולאי: בנוף הגליל יש תנופה של בנייה

ינון אזולאי:  אתה יודע למה יש שם עדיין דירות שלא מצליחים לאכלס? כי אין עבודה

אליהו דלל: אתם רוצים שהמדינה לא תיצור שום תעסוקה בפריפריה

רותם ברמלי: זה ממש לא נכון, זה בדיוק הפוך

אליהו דלל: אתם רוצים יותר בנייה במרכז

אליהו דלל:  אנשים לא יגיעו לא לפה ולא לפה, כי אי אפשר לבנות בלי תעסוקה

רותם ברמלי: המדינה משקיעה הרבה מאוד כספים בתכנון ובפיתוח אזורי תעשייה

רותם ברמלי:  משרד הכלכלה מסבסד את זה ורמ"י נותנת הנחות בקרקע

רותם ברמלי:  מה שהצעת החוק מבקשת לעשות זה למנוע את הצורך בתכנון עודף של שטחי משרדים ותעסוקה

ינון אזולאי: בוא תחשוב איך אתה מגביל את אלה שיש להם עודף, שמביאים הכל מבחוץ, ותחזק - -      

זיו דשא: אנחנו מפתחים אזור תעסוקה משותף לחוף כרמל, זיכרון יעקב, ג'סר ופוריידיס

זיו דשא:  30% מהארנונה הולכת לג'סר ולפוריידיס מתוך ועדה גיאוגרפית

זיו דשא:  אנחנו, לפי הטבלאות, צריכים להעביר 35%, מה שאומר שגם אותם ישובים שאמורים לקבל עזרה ייפגעו

זיו דשא:  אני לא מבין את ההיגיון כאן

יאיר רביבו: מהסיפור של לוד אפשר להבין כמה הרציונל גאוני, כמה צריך אותו, וכמה הפתרון לא נכון

יאיר רביבו:  לא יכול להיות שתל אביב הגדולה, עם המיליארדים שלה, ואני מברך על זה, מעולם לא נתנה שקל לאף אחד ודווקא הרשויות הפריפריאליות הן אלו שמחלקות כל הזמן

יאיר רביבו:  אם העיר לוד, שכולם מכירים את המורכבות שלה, שכולם יודעים שהיא סוציו אקונומי ארבע ויש לה בעיות ביטחון, תצטרך בעוד ארבע, חמש שנים לשלם 30 מיליון למדינה, משהו פה כשל בנוסחה

משה גפני: על זה אנחנו יושבים

יאיר רביבו: כשלוד יצאה למהלך של לבנות 30,000 יחידות דיור – זאת העיר שבונה הכי הרבה בישראל היום -  בא משרד הפנים והתנגד להסכם הגג

יאיר רביבו:  מה, נפלתם על הראש? אתם נותנים לעיר הזאת לחזור לוועדה קרואה עוד פעם? משרד הפנים התנגד להסכם הגג, עד שהרגענו אותו, אמרנו לו: תקשיב, אנחנו הולכים לבנות אזור תעשייה מטורף שיחזיק את ה-30,000 יחידות דיור

יאיר רביבו:  כדי להקים את אזור התעשייה עשינו שותפות עם שדות דן

יאיר רביבו:  אנחנו הולכים לתת להם 100 מיליון כל שנה

יאיר רביבו:  אין רשות פה, לא עשירה ולא עתידית, שהולכת לשלם כל שנה וכל החיים למועצה לידה 100 מיליון

יאיר רביבו:  הבנו שאם ייכנסו 400 מיליון ו-100 ניתן, יישארו 300 מיליון כדי להאכיל את הפיות של 30,000 יחידות הדיור

יאיר רביבו:  מה עושים עכשיו? אומרים - מה-300 מיליון ניקח 35%

יאיר רביבו:  מה, נפלתם על הראש? לתל אביב יש את הים שהיא לא מחלקת להם, יש את גבעתיים שהיא לא מחלקת להם

יאיר רביבו:  צריך שתל אביב תחלק, תכניס יד

יאיר רביבו:  פעם אחת שהאוצר יגיד: אם אני רוצה למלא בקופה 300 מיליון, 400 מיליון, אני אדאג להביא את הכסף הזה

יאיר רביבו:  איך? על ידי כך שכל אחד יישא בנטל, ולא בצורה של 50%, 35%

שלום בן משה: אין שום קשר בין מכרזים שיוצאים לבנייה של בתים ודירות, שאז למשרד השיכון יש מוטיבציה לעשות את זה וגם עושה את זה בהצלחה רבה מאוד, לבין המכרזים שיוצאים לשיווק

שלום בן משה:  אני בניתי עד עכשיו 11,000 יחידות דיור שכבר מאוכלסות

שלום בן משה:  השיווק למסחר של 90,000 יצא באיחור של ארבע שנים

שלום בן משה:  למה? מכיוון שמי שקובע את השיווק זה המינהל

שלום בן משה:  לפני 20 שנה חילקו אצלי שטח של 1,000 דונם לאדם פרטי, כשרק כעבור שנים הוא התחיל לבנות

שלום בן משה:  אני בניתי על זה שבזמן מסוים הוא יתחיל לשלם ארנונה

אור גרינפלד: נראה שיש כאן הפרד ומשול בין האוצר לשלטון המקומי

אור גרינפלד:  אני חושב שכל רפורמה צריך לעשות בהידברות, לא ככה בחטף

משה גפני: יש הידברות עכשיו

אור גרינפלד: שמעתי דיון רחב על הארנונה העסקית כהכנסה מאזורי תעשייה ותעסוקה גדולים

אור גרינפלד:  אצלנו במודיעין יש עסקים קטנים רבים שאנחנו צריכים להשקיע בהם חזרה, בטח בתקופה הקצת בעייתית הזאת שהכל עולה, לא שהארנונה שלהם תשמש לתמריצים או תלך לרשויות אחרות

אור גרינפלד:  אם רוצים לייצר פתרונות, צריך להשתמש ביכולות של השלטון המקומי, של האנשים שיושבים פה, לא לרוץ

אור גרינפלד:  אני חושב שצריך להסתכל על זה אסטרטגית

משה גפני: אנחנו יושבים יחד

משה סולומון: בנוסח שהוקרא דובר על כך שהמטרה של החוק היא להקים קרן

משה סולומון:  עצם הקמת הקרן פוצלה בהחלטה שדובר בה בוועדת הכנסת מהחלק שעובר במסגרת חוק ההסדרים, לכן להקריא נוסח שמדבר על מטרה של הקמת קרן זה לא בהתאם להחלטה

משה סולומון:  הייעוץ המשפטי של האוצר ציין מפורשות שיש נושא שפוצל ויש נושא שלא פוצל, אבל הנוסח שהוקרא לא יכול לעבור כפי שהוא

משה סולומון:  אין, לדעתנו, דרך לדבר על סעיף מטרה במסגרת החלק שנשאר בחוק ההסדרים

שרן השכל: אם אתם רואים שזה נעשה בצורה לא מקצועית כך שצריך לבוא ולשנות את הנוסחה, בואו תפצלו את כל החלק מחוק ההסדרים

שקד כסלו: הגדרות		2

שקד כסלו: 	בחוק זה –     			"הוצאות התפעול של הקרן" – תשלומי גמול והחזר הוצאות לחברי  			מועצת הקרן, תשלומי שכר לבעלי תפקידים בקרן, וכל הוצאה אחרת  			של הקרן הנדרשת לביצוע מטרותיה לפי חוק זה;     

ולדימיר בליאק: הסעיף הזה בטוח יצא

שקד כסלו: ההגדרה הזאת רלוונטית בחלקה

שולמית אלוני: כשאת מדברת על כל הוצאה אחרת של הקרן הנדרשת לביצוע מטרותיה לפי חוק זה, מה הכוונה?     

שקד כסלו: אם למשל עושים כל מיני הסכמי רכש שנדרשים

שקד כסלו:  הרעיון הוא שהקרן תממן את עצמה

שקד כסלו:  גם את ההקצאות לרשויות המקומיות היא תממן וגם את כל התפעול של הקרן ניתן יהיה לממן מתוך הקרן

רותם ברמלי: במטרה להגביר את העצמאות של הקרן

חמד עמאר: כמה מתוך הקרן ילך לתפעול הקרן?      

ולדימיר בליאק: יש מגבלה על הוצאות התפעול?     

שקד כסלו: אין מגבלה על הוצאות התפעול

שקד כסלו:  ההנחה היא שהתגמול יהיה מינימאלי, כי נציגי הממשלה לא מקבלים תגמול על השתתפותם במועצת הקרן

שקד כסלו:  גם נציגי השלטון המקומי, אם הם מקבלים שכר מהרשות המקומית שבה הם מכהנים, לא צריכים לקבל תגמול

שקד כסלו:  התגמול הוא בעיקר לנציג הציבור

ולדימיר בליאק: לא נכון יותר להגביל את זה כמו בעמותות?     

רותם ברמלי: כתבנו שזה יהיה לפי הנחיות של החשב הכללי

רותם ברמלי:  הוא קובע תעריפים

שקד כסלו: 	"יחידת דיור שנוספה" – יחידת דיור שניתן היתר לבנייתה בשנה מסוימת, 	אשר מגדילה את מלאי יחידות הדיור ברשות המקומית ביחס לשנה 	הקודמת, לפי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה;     

ולדימיר בליאק: כמה זמן זה לוקח עד שזה מתעדכן בלשכה המרכזית לסטטיסטיקה?       

רותם ברמלי: יש פרסום, אם אני זוכר נכון, אחת לרבעון

רותם ברמלי:  חודש או חודשיים אחרי סוף אותה שנה יש נתונים מלאים של השנה הקודמת

שקד כסלו: ללשכה המרכזית לסטטיסטיקה יש נתונים עדכניים שמפורסמים בפומבי

ולדימיר בליאק: אם זה מתפרסם פעם ברבעון - זה סביר

משה סולומון: מדברים על יחידת דיור שניתן היתר לבנייתה, אשר מגדילה את מלאי יחידות הדיור ברשות המקומית

משה סולומון:  האם ההגדלה מתייחסת להיתרים שניתנו או לבנייה בפועל?     

שקד כסלו: הכוונה היא לומר שגם במצבים שבהם ניתן היתר חדש בגלל תמ"א 38 שנעשה, אנחנו לא נתייחס להיתר שניתן כיחידת דיור חדשה

משה סולומון: צריך לדייק את הנוסח

משה סולומון:  אנחנו לא בטוחים שאנחנו מסכימים עם האמירה הזאת, מכיוון שהתחדשות עירונית במקרה הזה לא תקבל תמריצים על היתרי בנייה שניתנו

רותם ברמלי: היא תקבל על יחידות הדיור התוספתיות

משה גפני: אפשר לחדד את זה

שקד כסלו: 	"מענקים חדשים" – מענקים בשל יחידות דיור שנוספו, שהרשות המקומית 	לא הייתה זכאית בשלהן למענק בשנה הקודמת;     	"מענקים חוזרים" – מענקים בשל יחידות דיור שנוספו, שהרשות המקומית 	הייתה זכאית בשלהן למענק בשנה הקודמת;     	שתי ההגדרות האלו יהיו רלוונטיות בסעיף של הקצאת כספי הקרן

שקד כסלו:  במצב שבו אין די כספים בקרן בשנה מסוימת יהיה מנגנון של מענקים מותאמים

אליהו דלל: אתם מדברים על 200 מיליון שקל, נכון? לאיזו שנה?     

רותם ברמלי: 	2024

אליהו דלל: מה הערכות שלכם לגבי 2026,2027?     

רותם ברמלי: זה גדל בכ-200 מיליון שקל בשנה

אליהו דלל: זה אומר שבשנת 2029 זה יגיע ל-1

אליהו דלל: 6 מיליארד

רותם ברמלי: כן

אליהו דלל: אתם מבינים מה המשמעות של זה? חיסול השלטון המקומי

רותם ברמלי: זה ממש לא נכון, כי הכל חוזר לשלטון המקומי

אליהו דלל: אני בעד הפריפריה ובעד הישובים בפריפריה, צריך לעזור להם, רק השיטה הזאת, לצערי, לא נכונה, כי אתם תביאו לכך שבעוד חמש שנים תהיה קריסה של השלטון המקומי היציב היום

שרן השכל: אתם אחראים להידרדרות החינוך, להידרדרות התשתיות

רותם ברמלי: אנחנו לא חושבים ככה

רותם ברמלי:  תקציב השלטון המקומי היום הוא בערך 70 מיליארד שקל

משה סולומון: מתוך 257 רשויות קיימות יש כ-150 רשויות שהן רשויות מטרה בהגדרה, מה שאומר ש-150 רשויות מקומיות לא מצליחות לייצר כספים פנימיים משלהן

אליהו דלל: בשביל זה יש מדינה

משה סולומון: אותן 150 רשויות מטרה שהן בסוציו אחד עד חמש צריכות מענקי איזון, צריכות המון כספים

משה סולומון:   באה הקרן הזאת ואומרת: בואו נייצר איזה שהוא סדר

משה סולומון:  הקרן הזאת היא קרן מצוינת, היא מאפשרת לרשויות לייצר כסף תוספתי מעל הארנונה שיש להן

משה סולומון:  אני מקבל את זה שהיא צריכה להיות מאוזנת, שהיא צריכה לראות איפה השטחים המתים שלה כדי שזה ייצר מציאות טובה יותר ולא יפגע ברשויות האחרות

שקד כסלו: 		"מועצת הקרן" – כמשמעותה בסעיף 8

שקד כסלו:      ההגדרה הזאת כבר לא רלוונטית נוכח הפיצול

שקד כסלו:       			"הקרן" – הקרן להרחבת ההשקעה בתושב ולהגדלת היצע 			הדיור, שהוקמה לפי סעיף 3;     	זה יהיה רלוונטי לפי החלטת הוועדה

שקד כסלו:      			"רשות מקומית" – עירייה, מועצה אזורית ומעוצה מקומית, 			למעט מועצה מקומית תעשייתית;     	אנחנו מגדירים כאן על איזה רשויות מקומיות יחול כל ההסדר

שקד כסלו:       			"שיעור העדכון" – כהגדרתו בסעיף 7 לחוק ההסדרים במשק 			המדינה (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב), התשנ"ג -1992";     			"השרים" – שר הפנים ושר האוצר

משה סולומון: אנחנו מתנגדים להכנסת ההגדרה של הקרן בחלק שלא פוצל

משה סולומון:  אמנם נאמר על ידי הייעוץ המשפטי של משרד האוצר שזה במחלוקת, אבל אנחנו מתנגדים להכניס את זה

משה סולומון:  אנחנו מתנגדים לכך שמרשימת הרשויות המקומיות מיעטו מועצה מקומית תעשייתית בכל הקשור להפרשה לקרן

משה סולומון:  רשויות מקומיות תעשייתיות הן רשויות שיש בהן אך ורק עסקים

משה גפני: למה רשויות תעשייתיות בחוץ?     

ידידיה גרינוולד: מועצות אזוריות תעשייתיות נועדו לעודד את העסקים באותם תחומים שבהם הם נמצאים

ידידיה גרינוולד:  זה לא רשויות שהן רווחיות

אליהו דלל: זה המועצה האזורית תמר?     

ידידיה גרינוולד: לא, זה תפן ונאות חובב, רשויות מקומיות ללא תושבים, ולכן הן לא קשורות להסדר הזה

ידידיה גרינוולד:  כל הקטע של היתרי בנייה הוא לא רלוונטי למועצות כאלו

משה סולומון: ולכן הדגשתי את החלק שמפריש כספים

משה סולומון:  בסדר שראש עיריית לוד, שיש לו אזורי חלוקה, יפריש לקרן אבל מועצה מקומית תעשייתית לא תפריש?   

רותם ידלין: 	כשחוטבים עצים עפים שבבים

רותם ידלין:  כולם מסביב לשולחן, אם זה קואליציה, אופוזיציה, ראשי רשויות מימין ומשמאל, באים ואומרים שזה לא הפתרון הנכון

רותם ידלין:  חברים, אתם מקריסים את השלטון המקומי

רותם ידלין:  אדוני, הרשות שלי תהפוך להיות מרשות איתנה לרשות שנשענת על המדינה

רותם ידלין:  יש לכם כל כך הרבה דרכים

רותם ידלין:  הרשויות במרכז לא מקבלות את רוב הקולות הקוראים שהמדינה מוציאה

רותם ידלין:  אנחנו משתתפים הרבה יותר בתשלומי רווחה, בתשלומי חינוך

רותם ידלין:  יזמתי פה אזור תעשייה שמכניס למדינה, שמכניס לרמ"י מיליארדים בשיווקים

רותם ידלין:  את ההכנסות העתידיות אתם לוקחים מאיתנו? אנחנו בשלטון המקומי היחידים שעבדנו במשך חמש שנים, אנחנו יודעים מה אנחנו עושים

רותם ידלין:  תדברו איתנו

רותם ידלין:  אם כולם אומרים שמשהו פה לא עובד, כנראה שהוא לא עובד

רותם ידלין:  אומרים שאנחנו לא בונים

רותם ידלין:  זה לא אנחנו שלא בונים

רותם ידלין:  אנחנו בונים, אנחנו מתקדמים

רותם ידלין:  הבעיה היא הממשלה שעוצרת לנו בינוי של בתי ספר, שעוצרת לנו מחלפים, כבישים

רותם ידלין:  אנחנו נמשיך לבנות למגורים ולעסקים אלא אם אתם תעצרו אותנו

שקד כסלו: פרק ב': הקרן להרחבת ההשקעה בתושב ולהגדלת היצע הדיור     	סעיף 3 וסעיף 4 פוצלו

שקד כסלו:       הקצאת		5

שקד כסלו: 	(א)	עד שנת 2028 יחולו על הקצאת כספי הקרן ההוראות  כספי				כמפורט להלן:  הקרן עד שנת					(1) רשות מקומית זכאית למענק שנתי בסך  2028 					1,500 שקלים חדשים בשל כל יחידת דיור 					שנוספה ברשות המקומית בשנים 2018 עד 					2020;     					(2) רשות מקומית זכאית למענק שנתי בסך  					2,000 שקלים חדשים בשל כל יחידת דיור 					שנוספה ברשות המקומית משנת 2021,  					החל מהשנה השלישית שלאחר השנה שבה 					נוספה כאמור;     					(3) הקרן תעביר את המענקים האמורים  					בפסקאות (1) ו-(2) לתקציבי הרשויות  					המקומיות הזכאיות, מידי שנה

שקד כסלו:  		 	כאן מדובר בהקצאות שהקרן תעביר לרשויות המקומיות עבור כל יחידת דיור שיינתן היתר לבנייתה

שקד כסלו:  בגין יחידת דיור שניתן היתר לבנייתה בשנים 2018 עד 2020 יינתן מענק בסך 1,500 שקלים חדשים

חמד עמאר: מאיפה יבוא הכסף?     

שקד כסלו: מהקרן

חמד עמאר: אבל הקרן מתחילה רק עכשיו, ב-2024

שקד כסלו: נכון, החוק מתחיל מה-1

שקד כסלו: 1

שקד כסלו: 2024

שקד כסלו:  הם יקבלו בגין הדירות שהם נתנו היתר לבנייתן מ-2018 עד 2020 בשנת 2024 והלאה

ולדימיר בליאק: הסכום הזה צמוד למשהו?     

חמד עמאר: ואם הכסף בקרן לא יספיק?     

שגית אפיק: יש לכם כבר רישום של יחידות הדיור האלו?     

שקד כסלו: יש נתונים

חמד עמאר: בכמה כסף מדובר?     

רותם ברמלי: יש נתונים של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה

שגית אפיק: צריך לדעת את הנתונים האלה, אלה נתונים חשובים

שגית אפיק:  תעבירו לוועדה את הנתונים

רותם ברמלי: אין שום בעיה להעביר לוועדה

שגית אפיק: איך זה יקרה בפועל אחרי שההצעה תעבור? איך הנתונים של הלמ"ס ייושמו בפרקטיקה?      

רותם ברמלי: הקרן אמורה לקבל את מספר היתרי הבנייה מהלמ"ס, כשאת מספר היתרי הבנייה האלה היא מכפילה בסכומים שמופיעים בהצעת החוק

שגית אפיק: האם תוכלו להעביר לוועדה את מספר ההיתרים שניתנו בשנים 2018 עד 2020 לפי כל רשות מקומית?      

רותם ברמלי: אין בעיה

שקד כסלו: 	(ב) 	על אף האמור בסעיף קטן (א), פחת סך כספי הקרן 		בשנה  מסוימת מסך כל המענקים שהרשויות  		המקומיות היו זכאיות לקבל באותה שנה לפי  		הסעיף הקטן האמור, יחולו הוראות אלה:     

שקד כסלו: ותפחית את המענקים החדשים שהיא  מעבירה, בשיעור החס שבין סך הכספים שנותרו בקרן לאחר העברת המענקים החוזרים לבין סך כל המענקים החדשים שהרשויות המקומיות היו זכאיות לקבל לפי סעיף קטן (א);     

שקד כסלו: כל המענקים החוזרים כאמורה בפסקה (1), תעביר הקרן רק את המענקים החוזרים ותפחית אותם בשיעור היחס שבין סך  כספי הקרן לבין סך כל המענקים החוזרים שהרשויות המקומיות היו זכאיות לקבל  לפי סעיף קטן (א);     אנחנו מתייחסים כאן למצב שאין די כספים בקרן כדי להעביר את כל המענקים שהקרן הייתה צריכה להעביר באותה שנה

שקד כסלו:  ההצעה היא שקודם יועברו המענקים החוזרים, כלומר מענקים שהרשויות המקומיות כבר הסתמכו עליהן, שהן יודעות שהן מקבלות אותן, שהן כבר בבסיס התקציב שלהן

ינון אזולאי: איך תחלקו את הכסף בלי המועצה?      

שקד כסלו: כבר לפי החוק, אם מקימים את הקרן - -     

ינון אזולאי: אני מסכים איתך שזה מה שכתוב בחוק, שזה מה שפיצלנו

שקד כסלו: וממילא למועצה לא הייתה אפשרות לשנות את כללי החלוקה עד 2029 גם לפי הצעת החוק השלמה

ינון אזולאי: זו אחת הבעיות

שגית אפיק: לרשות מקומית שמתבססת על 2018-2020 אין שום תמרוץ

שגית אפיק:  האם הסברתם את זה שאין תמרוץ ולמה אתם עושים את זה?     

שקד כסלו: הסברנו שיש שתי תכליות להצעת החוק

שקד כסלו:  תכלית אחת היא תמרוץ בנייה לדיור ותכלית שנייה היא צמצום הפערים הכלכליים בגלל שנקלטים תושבים חדשים

שגית אפיק: איך אתם יודעים שדווקא ברשויות האלו נקלטים תושבים חדשים? על בסיס מה אתם יודעים?     

שקד כסלו: אם ניתנו היתרים ליחידות דיור, המשמעות היא שנקלטים בהן תושבים

שגית אפיק: או שכן או שלא

שקד כסלו: ניתן להניח

שגית אפיק: זו אינדיקציה מסוימת

רותם ברמלי: זו אינדיקציה מאוד חזקה

רותם ברמלי:  אם דירה נבנית, זה אומר שמישהו יאכלס אותה

ינון אזולאי: בנוף הגליל יש לך מאות יחידות דיור קיימות שעדיין לא אוכלסו

רותם ברמלי: אנחנו לא מזהים בתמונת המקרו איזו שהיא תופעה של דירות ריקות בהמוניהן ברחבי הארץ

ינון אזולאי: הארנונה של מגורים היא לא ארנונה שבאמת מכניסה, כי ההוצאה על התושב היא הרבה יותר גבוהה מאשר בעסקי

ינון אזולאי:  בזה שאתה אומר שאתה מביא עוד תושבים לשם, שאתה  מביא עוד דיירים אתה לא באמת מביא בשורה, כי עם כל מה שאתה נותן זה עדיין לא מכסה להן

רותם ברמלי: המטרה היא לסגור פערים

ינון אזולאי: צמצום הפערים שלך הוא אולי עכשיו, לא לטווח הארוך

ידידיה גרינוולד: אני מדבר על לסגור פערים

ינון אזולאי: אתה תצמצם, לא תסגור

רותם ברמלי: הצעת החוק הזאת לא מתיימרת לסגור את הפערים

ינון אזולאי: השאלה גם לכמה זמן תצמצם

ינון אזולאי:  אנחנו לא צריכים להסתכל על שלוש או ארבע השנים הקרובות, אנחנו צריכים להסתכל על 10 השנים הקרובות, כי יש כאלה שבעוד שנתיים ייגמרו להם ה-2,000 יחידות דיור, הם סגרו את הסיפור, ואז השאלה אם הוא כן צריך או לא צריך

רותם ברמלי: הוא ימשיך לקבל את אותו הסכום

ינון אזולאי:  זה לא מספיק לו, כי הבאת לו על ה-2,000 האלה ובינתיים מספר האנשים רק גדלים בתוך המשפחה

ינון אזולאי:  למה אתה לא נותן פר נפש?     

רותם ברמלי:  המטרה של החוק היא לתמרץ בנייה של דירה חדשה

ידידיה גרינוולד: מספר הנפשות בא לידי ביטוי בהפרשה של הרשויות המקומיות

ידידיה גרינוולד:  אם מספר הנפשות ברשות מקומית גדל, היא תפריש פחות

עאידה תומא סלימאן: מה צפי ההכנסות של הקרן בארבע השנים הבאות? אתם מדברים עכשיו על 200 מיליון, אבל נאמר לי ש-200 מיליון זה לא המספר הנכון

רותם ברמלי: זה בהתאם לגידול בהכנסה מהארנונה העסקית בכל רשות

אליהו דלל: תוך חמש שנים יהיה 1

אליהו דלל: 6 מיליארד

ולדימיר בליאק: כל הסכום יחולק באותה שנה או שנשאר משהו?     

רותם ברמלי: השארנו מנגנון אם נשאר משהו

ולדימיר בליאק: אבל המטרה של הקרן היא לחלק את הכספים, לא להשאיר אותם

רותם ברמלי: המטרה של הקרן היא לחלק את הכספים

שגית אפיק: אם רשות מקומית פעם אחת קיבלה, מאותו רגע היא מקבלת כל החיים? גם אם אין מספיק כסף בקרן, קודם כל היא תקבל?       

רותם ברמלי: כן, בשביל לייצר ודאות

שגית אפיק: 	לא משנה אם יש לה יותר היתרים באותה שנה או אין לה, אתה מתבסס על הנתונים של 2018-2020 לנצח?     

רותם ברמלי: המטרה של הצעת החוק הזאת היא לתת את המענק הזה מעתה ועד עולם

ולדימיר בליאק: מה ההיגיון?      

יצחק פינדרוס: 	ההיגיון הוא לשנות את התמהיל בין עסקים למגורים

יצחק פינדרוס:  אם את לא עושה את זה לעולם - -      

ולדימיר בליאק: אבל מה אם אחרי שלוש שנים היא הפסיקה לבנות?     

יצחק פינדרוס: אתה לא יכול לשנות, זה מה שכתוב בחוק

ולדימיר בליאק: למה אם אתה מפסיק לבנות אתה ממשיך לקבל כסף?     

רותם ברמלי: הסעיפים האלה מדברים על מצב שבו בקרן אין מספיק הכנסות בשביל לממן את כל המענקים, גם את אלה שניתנו על היתרי בנייה בעבר וגם את אלה שניתנו על היתרי בנייה בשנה ספציפית

רותם ברמלי:  ההסדר הזה אומר שהעדיפות בתשלום המענקים תהיה להיתרים שניתנו בעבר

רותם ברמלי:  למה? כי חשבנו שבעיני הרשות המקומית יותר חשובה הוודאות בקבלת הכספים, לא לייצר איזו שהיא תנודתיות שבשנה מסוימת היא מקבלת הרבה מאוד כסף ושנה לאחר מכן היא לא מקבלת או שמקבלת הרבה פחות

שגית אפיק: הם הופכים את הכסף הזה שפעם אחת רשות קיבלה לבסיס התקציב שלה, לא משנה אם היא המשיכה לבנות או לא המשיכה לבנות

שגית אפיק:  אם אין מספיק כסף בקרן, אלו הרשויות שימשיכו לקבל

שגית אפיק:  אם הקרן תלך ותגדל ויהיו לה יותר כספים, הם ימשיכו לבחון - -     

רותם ברמלי: זה לא לבחון, זה לתת

שגית אפיק: אתם צריכים לבחון, כי אי אפשר להתבסס כל הזמן על נתוני עבר

יצחק פינדרוס: אם אני ראש רשות שקלטתי 100,000 תושבים חדשים, כל תושב עולה לי 2,000 שקל

יצחק פינדרוס:  אני על בסיס זה בניתי את תכנית העבודה שלי, על בסיס זה נתתי היתרי בנייה

יצחק פינדרוס:  כשאת באה אלי ב-2029, בשנה שבה שאני אמור להמשיך לתת שירות, עולים לי אותם תושבים שני מיליון שקל

יצחק פינדרוס:  החוק הזה הוא לא פרס עידוד

יצחק פינדרוס:  החוק הזה אומר שאם אתה נותן שירותים לעוד 100,000 תושבים, אתה צריך שתהיה לך יציבות לגבי התושבים האלה

עאידה תומא סלימאן: מה עם אלה שבנו שנתיים אחר כך?     

שקד כסלו: אנחנו כל פעם מסתכלים על שנה מסוימת

שקד כסלו:  אם באותה שנה מסוימת אין מספיק כספים בקרן, קודם כל משלמים את המענקים החוזרים שכבר השתלמו, כאשר את המענקים החדשים אנחנו מפחיתים ביחס לכמות הכסף שנשארה בקרן

עאידה תומא סלימאן: למה?     

שקד כסלו: כדי למנוע את אותה תנודתיות ולהבטיח לרשויות המקומיות ודאות

שקד כסלו:  אותן רשויות שאולי קיבלו פחות כי זה היה מענק חדש, בשנה שאחרי יקבלו את מלוא המענק כי זה עכשיו מענק חוזר

שקד כסלו:  על כל שנה אנחנו מסתכלים בפני עצמה

שקד כסלו:  זה לא שרשות שבשנה מסוימת נפגעה סוחבת איתה את הפגיעה הזאת

חמד עמאר: למה שהמדינה לא תכניס את היד לכיס ותשלם ברגע שיש מחסור בקרן?      

רותם ברמלי: המטרה של ההסדר הזה היא לייצר פתרון קבע ארוך טווח, היא לייצר קרן שיודעת להתנהל בכוחות עצמה, עצמאית ולא תלויה בתקציב המדינה

רותם ברמלי:  במסגרת החלטת הממשלה שאישרה את הצעת החוק הזאת, הממשלה הטילה על שר האוצר לתת בכל שנת תקציב עד שנת 2029 את ההשלמה שנדרשת לקרן בשביל לעמוד באותם הסכומים

שגית אפיק: אי אפשר לכתוב את זה?      

רותם ברמלי: זה אושר בהחלטת הממשלה

שגית אפיק: אפשר לכתוב שאוצר המדינה ישפה את הקרן  - -      

רותם ברמלי: אנחנו לא הסתפקנו בלהצהיר על זה פה בוועדה, אלא באנו לממשלה והממשלה אישרה את זה מראש

רותם ברמלי:  הסדרים כאלה לא נקבעים בחקיקה

משה גפני: מה הבעיה להכניס את החלטת הממשלה בחוק?     

רותם ברמלי: כי הסדרים כאלה לא נקבעים בחקיקה ראשית

חמד עמאר: כל דבר אפשר להכניס לחוק

משה גפני: אני מבקש מהיועצת המשפטית להכניס את זה בחוק

חסיה דרורי: כל התחשיבים מראים שההפרשות של הרשויות לקרן תהיינה הרבה יותר גבוהות מאשר התקבולים, לכן האוצר לא יצטרך לשים כסף

חסיה דרורי:  יהיו מיליארדים שהרשויות יעבירו לקרן

שקד כסלו: העבירה הקרן מענקים מותאמים ולאחר העברתם נוספו באותה שנה כספים לקרן, תעביר הקרן את הכספים האמורים לרשויות המקומיות כהשלמה למענקים  המותאמים, ויחולו לעניין זה הוראות פסקאות (1) ו-(2), בשינויים המחוייבים; לעניין זה, "מענקים מותאמים" – מענקים שהופחתו לפי פסקאות (1) או (2) ומענקים  חדשים שלא הועברו כלל בשל הוראות פסקה (2)

שולמית אלוני: האם מודיעים לגבי ההתחשבנויות והעברת הכספים? האם הרשות יודעת כמה כסף נכנס, כמה יוצא?        

שקד כסלו: על החובה שלה להפריש, או על כמה יש בקרן בכל רגע נתון?     

שולמית אלוני: כל הודעה שהיא

שקד כסלו: יש הודעה על כמה היא צריכה להפריש - זה בסעיף המקורות, בסעיף ההפרשות של הרשויות המקומיות

שקד כסלו:  כמה כסף יש בקרן בכל רגע נתון זה לא משהו שנקבע בחוק

שולמית אלוני: למה קבעתם את זה כשלוש שנים קדימה?      

רותם ברמלי: בהקצאה התלבטנו בין שלושה נתונים לפיהם נקצה את הכסף, האם לפי התחלות בנייה, גמר בנייה או היתרי בנייה

רותם ברמלי:  לגבי התחלת בנייה וגמר בנייה הנתונים, לצערי, מגיעים מסקרים, הם לא נתונים מינהליים

רותם ברמלי:  נתונים לגבי היתרי הבנייה מועברים במרבית הרשויות בצורה דיגיטלית מהוועדה המקומית למדינה, לכן בעינינו הם הכי אמינים

רותם ברמלי:  מכיוון שהיתר הבנייה לא בא מיד עם התושב, נתנו תקופה של שלוש שנים

שגית אפיק: 	האם הרשות המקומית תדע כמה היא עומדת לקבל? האם זה יהיה רק בדוחות השנתיים?     

שקד כסלו: 	כל הנתונים שקופים

שקד כסלו:  בחרנו להסתמך על נתוני הלמ"ס, כדי שכל רשות תוכל לדעת גם בלי שהקרן תעדכן אותה כמה היא אמורה לקבל כל שנה

שגית אפיק: אחת לרבעון תדווחו לוועדת הכספים? האם הוועדה גם תראה באיזה רשויות מקומיות מדובר, או שהיא יוצאת מהמשחק מהרגע שהיא מחוקקת?      

שקד כסלו: יש דיווח שנתי לוועדה

ינון אזולאי: גם כמה יש בקרן, לא רק כמה חולק

שגית אפיק: צריך דיווח מפורט פר רשות, לא דיווח כללי

משה גפני: 	אם החוק הזה עובר, מדובר על מהפכה, לא מדובר על פחות מזה

משה גפני:  עם כל הכבוד לאנשי משרד האוצר ולאנשי משרד הפנים, אנחנו מפקחים על העבודה האת

משה גפני:  אם אנחנו לא מקבלים דיווח מפורט אחת לשנה לגבי מה השתנה, מה לא השתנה, מה כל אחד מקבל, מה הרשימה של הרשויות, אנחנו עושים את מלאכתנו רמייה

משה גפני:  אנחנו לא נסכים שהסעיף הזה שנמצא בפיצול לא יהיה פה

שקד כסלו: הייתה לנו כוונה שהוא יהיה

משה גפני: אז הוא יהיה גם פה

שקד כסלו: בוודאי

שקד כסלו:  שם הדיווח היה לוועדת הפנים

שגית אפיק: תפני אותנו למספר הסעיף

חמד עמאר: למה הדיווח לוועדת הפנים?      

רותם ברמלי: זה היה בהצעת החוק הממשלתית

רותם ברמלי:  אנחנו פשוט לא ידענו איפה זה יהיה

חמד עמאר: ברגע שהחוק מאושר בוועדת הכספים, הדיווח צריך להיות בוועדת הכספים

רותם ברמלי: לאיזו ועדה שהכנסת תחליט

חמד עמאר: לוועדת הכספים, איפה שאישרנו את החוק

משה גפני: ועדה מוועדות הכנסת

שגית אפיק: זה רק הדוחות השנתיים

שגית אפיק:  אנחנו  לא רוצים דיווח מהקרן, אנחנו רוצים דיווח ממשרד האוצר

רותם ברמלי: האוצר לא מנהל את הקרן

רותם ברמלי:  יש מועצה לקרן

רותם ברמלי:  היא זאת שצריכה לבוא ולתת דיווח לוועדה

שגית אפיק: הקרן עוזרת לאוצר, לא?     

רותם ברמלי: היא עוזרת למדינה

שגית אפיק: אנחנו רוצים שהמדינה תדווח לוועדה, לא הקרן

משה גפני: אני רוצה שיהיה דיווח מפורט ממשרד האוצר וממועצת הקרן, לא נתון של מאזן

שולמית אלוני: מה משרד האוצר יעשה אם זה יעבור בלי הקרן?     

שקד כסלו: זה עניין שהוועדה תצטרך להחליט

שגית אפיק: מה יקרה?     

שקד כסלו: בחלקים שפוצלו היה סעיף שהתייחס למה יקרה עד שתוקם מועצת הקרן, ונקבע שמשרד הפנים יהיה זה שיתפעל

שגית אפיק:   איך שר הפנים יתפעל? בהכירנו מועצות של קרנות אנחנו יודעים שיכול לקחת גם חמש שנים עד שמקימים אותן - ראינו את זה בבנק ישראל, בקרן הגז, וכמעט בכל חוק של מועצה שעבר בוועדה הזאת

שקד כסלו: הרעיון היה שמשרד הפנים ינהל את זה בלי שיש לו את כל הסמכויות שיש למועצת הקרן

ולדימיר בליאק: כמו מה?     

שקד כסלו: למועצת הקרן הייתה יכולת, לפי ההצעה שלנו, לשנות את כללי החלוקה החל משנת 2029

ולדימיר בליאק: אם היא לא תקום עד 2029, שני השרים יחליטו?     

שקד כסלו: נשארים עם כללי החלוקה שנקבעו בחקיקה ראשית

שקד כסלו:  אם יהיו עודפים בקרן, תינתן אפשרות למועצת הקרן להחליט מה לעשות לגבי 30% מאותם עודפים

שקד כסלו:  אם לא מוקמת מועצת הקרן, אין אפשרות לשרים או לאחד ממשרדי הממשלה לקבל החלטה

ולדימיר בליאק: אם יש שינוי מהותי בעקרונות, לא נכון שזה יגיע לאישור ועדת הכספים?     

שקד כסלו: שינוי עקרוני לפי החלטת מועצת הקרן?     

ולדימיר בליאק: בעקרונות החלוקה

שקד כסלו: כל החלק של מועצת הקרן ממילא פוצל כרגע

חמד עמאר: לא הצלחתי להבין איך שר הפנים יחלק את זה

רותם ברמלי: כל הכללים של ההפרשה וההקצאה מפורטים בהצעת החוק

רותם ברמלי:  יש חשבון בנק שנכנסים אליו כספים בהתאם לחוק וגם יוצאים ממנו כספים בהתאם לחוק

חמד עמאר: יש מצב ששר הפנים מחליט שבאותה שנה הוא לא - -?     

רותם ברמלי: אין לו סמכות כזאת בחוק

שקד כסלו: כל כללי החלוקה נקבעו בחקיקה ראשית

רותם ברמלי: הכל נקבע בחוק, לא בתקנות, לא בנהלים

עאידה תומא סלימאן: המפוצל או הלא מפוצל?      

רותם ברמלי: הלא מפוצל מדבר על ההפרשה ועל ההקצאה

עאידה תומא סלימאן: מי יפקח על זה?     

רותם ברמלי: יש דיווח שנתי לוועדה

עאידה תומא סלימאן: אני מדברת על העברות עצמן, על המענקים, על כמה תקבל כל מועצה

רותם ברמלי: לפי מספר יחידות הדיור, מוכפל ב-2,000

עאידה תומא סלימאן: אני לא סתם שואלת

עאידה תומא סלימאן:  אם אתם מפצלים את המועצה ומפצלים את כל מה שקשור למי שיבצע את העבודה, מי יבצע את העבודה? האם האוצר יבצע את העבודה הזאת?     

רותם ברמלי: כתבנו בהצעה שמשרד הפנים יבצע

רותם ברמלי:  המועצה הייתה רשאית לגבש כל מיני הצעות לגבי שינוי הכללים ושימוש בעודפים, אבל ברגע שאין מועצה אז ממילא אין סמכות כזאת לשנות כללים ולהחליט מה יהיה עם העודפים

עאידה תומא סלימאן: הדבר הכי טוב לכם באוצר זה שאף אחד לא יחליט

רותם ברמלי: הדבר היחיד שנשאר למשרד הפנים לעשות זה להכפיל את מספר היתרי הבנייה ב-2,000 שקל ואת זה לחלק על פי החוק

רותם ברמלי:  אין שיקול דעת לזוז מילימטר מזה

שקד כסלו: הכספים יהיו מחוץ לתקציב המדינה

שקד כסלו:  לאוצר אין נגיעה לכספים האלה

משה סולומון: לא ברור לנו כל הדיון הזה מי מנהל את הקרן, מי ייתן דיווחים לוועדה כאשר מדובר בחלק שלא פוצל

משה סולומון:  החלק שפוצל מדבר על מי אמור להקים את הקרן, תחת מי זה יפעל

משה סולומון:  כרגע, לכאורה, לפי החלטת הפיצול, אין שום דבר שקובע מי אמור להקים את הקרן בנושא שפוצל, איפה היא תפעל, מי אחראי לדווח על הנושאים שפוצלו

חמד עמאר: אם לא תקום הקרן, הכל עובר לשליטה של משרד הפנים

משה סולומון: איפה זה כתוב?      

רותם ברמלי: זה לא בשליטה, זה בתפעול

משה סולומון: ההקמה של הקרן פוצלה

משה סולומון:  מי אמר שמשרד הפנים אמור לשלוט, לא לשלוט, או להקים בכלל את הקרן? יש מקרים שבהם היתרים לא ממומשים

משה סולומון:  גם במגורים יוצא היתר ואם עוברת התקופה שבו ההיתר עומד בתוקף הוא לא תמיד ממומש

משה סולומון:  מה קורה במצב הזה? הרי אנחנו מדברים על תשלום מחזורי, מידי שנה, בגין ההוצאה של ההיתרים

משה סולומון:  האם מחסרים היתרים שבסופו של דבר פקע התוקף שלהם, או שאנחנו בעולם של ריבית דריבית?      

שולמית אלוני: באיזה סדרי גודל של היתרים כאלה מדובר?     

משה סולומון: אנחנו לא יודעים נתונים ביחס לסדרי הגודל

משה סולומון:  מינהל התכנון אמור לתת נתונים שכאלה

חמד עמאר: זה קורה הרבה

חמד עמאר:  אתם יודעים שלאף רשות ערבית אין ועדת תכנון משלה

חמד עמאר:  איזה תמריץ תתנו לרשות אם היא לא אחראית על התכנון?     

רותם ברמלי:  גם במצב שבו התכנון הוא בוועדה ארצית, הרשות המקומית היא שחקן מאוד מרכזי

חמד עמאר: אני אומר לך שלא

אימאן ח'טיב יאסין: כל מה שסיפרת לא רלוונטי

אימאן ח'טיב יאסין:  המציאות אצלנו היא אחרת לגמרי

רותם ברמלי: ההיתרים שפקע התוקף שלהם זו נקודה מעניינת וחשובה

רותם ברמלי:  אנחנו לא יודעים מישהו שמרכז נתון על הדבר הזה, על היקף התופעה

רותם ברמלי:  אם יהיה לנו מקור מידע לנתונים כאלה, אפשר יהיה לבחון האם להכניס התייחסות בהצעת החוק

חמד עמאר: אתם הרי מחלקים על סמך היתרים שהוצאתם ב-2018,2019 ו-2020

חמד עמאר:  יש לכם נתון על כמה כסף אנחנו אמורים לתת להיתרים שכבר הוצאתם?      

רותם ברמלי: אנחנו נשלח את הנתון הזה לוועדה

חמד עמאר: הנתון הזה היה צריך להיות מראש

חסיה דרורי: שהאוצר יעביר גם נתון על ההפרשות לקרן, לא רק נתון על התקבולים מהקרן

חמד עמאר: את התקבולים הם לא יכולים, כי הקרן תתחיל רק ב-2024

חסיה דרורי: יש להם תחשיבים ותחזיות להכל

חמד עמאר: אני מבקש לדעת כמה כסף מחולק מהקרן ברגע שמחוקקים את החוק הזה, וגם איזה רשויות יקבלו

ינון אזולאי: יש איזה שלב בחוק שתלוי בטופס ארבע?       

רותם ברמלי: הנתונים של התחלות בנייה וטופס ארבע הם נתונים שנאספים מסקרים, הם לא נתונים מינהליים שעוברים

ינון אזולאי: אני מאמין שאם תראו שיוצא הרבה כסף, אתם תגידו שאתם רוצים את זה על פי טופס ארבע

ינון אזולאי:  יכול להיות שעוד ארבע או חמש שנים, ולא יודע מי ימשיך ומי יהיה, זה יגיע למצב הזה

שקד כסלו: 	(ג) 	עלה סך כספי הקרן בשנה מסוימת על סך כל המענקים  		שהרשויות המקומיות היו זכאיות לקבל באותה שנה לפי 		סעיף קטן (א), תוקצה יתרת הכספים כלהלן:     

שקד כסלו: לצורך העברת מענקים בשנים הבאות;     

שקד כסלו: פעילויות נוספות שהחליטה עליהן מועצת הקרן, ובלבד שהן עולות בקנה אחד עם מטרות החוק

שקד כסלו:  לעניין החלטת מועצת הקרן לפי פסקה זו יחול המנגנון הקבוע בסעיף 6, בשינויים המחויבים ובשינוי זה

שקד כסלו:  החלטת מועצת הקרן תפורסם  באתר האינטרנט של הקרן ואינה טעונה  פרסום ברשומות; 			 

שקד כסלו: פעילויות אחרות כאמור בפסקה (2),  יישארו הכספים האמורים באותה פסקה בקרן לצורך העברת מענקים בשנים הבאות

ולדימיר בליאק: אם אין מועצה, הכסף נשאר

שקד כסלו: נכון, ככרית ביטחון לשנים הבאות

חמד עמאר: כל ה-100%

ולדימיר בליאק: יכול להיות מצב שבכל זאת השרים יתערבו וינסו לחלק את זה?     

שקד כסלו: אין להם סמכות

שולמית אלוני: למה עשיתם את החלוקה של 70/30? מה זה אומר "לצורך העברת מענקים בשנים הבאות"? באיזה שנים? לאיזה רשויות? מה למשל?      

רותם ברמלי: בחלק הקודם עסקנו במה קורה אם יש מחסור בהכנסות בקרן

רותם ברמלי:  הסעיף הזה הוא בדיוק הסעיף ההופכי - הוא אומר מה קורה אם יש עודפים בקרן

רותם ברמלי:  אם יש עודפים, 70% מהם נשארים ככרית ביטחון  ליום שחור יותר, ליום שבו לא יהיו מספיק הכנסות, ו-30% יהיו לפעילויות שהמועצה תחליט עליהן שקשורות למטרות החוק

רותם ברמלי:  זה יכול להיות קול קורא לפיתוח מוסדות ציבור בישובים שקולטים בנייה, דברים מהסוג הזה

רותם ברמלי:  המועצה של הקרן מציעה מה לעשות ב-30% האלה, אחר כך מעבירה את זה לשלטון המקומי

רותם ברמלי:  השלטון המקומי צריך להצביע על ההצעה הזאת ברוב של 70% מהרשויות המקומיות שמאכלסות 70% מהתושבים

רותם ברמלי:  זה אומר שרק אם יש קונצנזוס בקרב השלטון המקומי אפשר לקבל את ההחלטה

רותם ברמלי:  אם השלטון המקומי לא מסכים להצעה הזאת, ההצעה נופלת

ינון אזולאי: ואז מה קורה? לאן אתה חוזר?     

רותם ברמלי: לכרית הביטחון

רותם ברמלי:  למועצה יש הרכב מסוים, אפשר לדון עליו, אבל ההחלטה בקצה - -     

ולדימיר בליאק: אבל אנחנו לא דנים בהרכב המועצה, כי זה פוצל

רותם ברמלי: פה אנחנו גם לא דנים על ה-30%

ולדימיר בליאק: אם זה פוצל ואנחנו לא יודעים מה הרכב המועצה, איך אנחנו יכולים לחוות דעה לגבי האחוזים? אני לא יכול להסכים ל-70% או ל-30% אם אני לא דן היום על הרכב המועצה

שקד כסלו: אם אין מועצה וגם אין את ה-30%

שקד כסלו:  פשוט יצטרכו להיות תיקונים בנוסח, כשכל העודפים שיש בשנה מסוימת יישארו לתשלומים מענקים בשנים הבאות

ינון אזולאי: מתי הצפי שלכם שתהיה מועצה?     

רותם ברמלי: זה תלוי מתי החוק הזה יעבור

משה סולומון: יש כאן התייחסות לקרן שעדיין לא הוקמה

שולמית אלוני: למה לא לקבוע את אמות המידה לפיהן יחולקו הכספים?     

שקד כסלו: יש התייחסות בהמשך

עאידה תומא סלימאן: את הסעיפים בחוק שמאפשרים להם לקחת כסף הם השאירו, לא פיצלו

משה סולומון: אבל לאן ילך הכסף?     

חמד עמאר: אם לא מוקמת קרן, לאיפה הכסף ילך?     

עאידה תומא סלימאן: לפני כמה דקות הסברתם שאתם רוצים לעצור את השיגעון הזה של הקמת בנייה למטרת מסחר ושאתם רוצים לעודד בנייה למגורים

עאידה תומא סלימאן:  באוכלוסייה הערבית שני סוגי הבנייה האלה לא בשגשוג

עאידה תומא סלימאן:  האוכלוסייה הערבית צריכה גם אזורי תעשייה ואזורים מסחריים וגם את האפשרות לבנות למגורים

עאידה תומא סלימאן:   אני לא רואה איך החוק הזה מאפשר את הדברים האלה, במיוחד שאין הרבה רשויות מקומיות ערביות שיש להן אזורי תעשייה ומסחר או מקבלות ארנונה מי יודע מה מאזורי המסחר

עאידה תומא סלימאן:  כדי לתת להן את האפשרות גם לעשות את זה וגם לתת את האפשרות של פיתוח, צריך לפטור אותן בכלל מהתשלומים של המסחר

רותם ברמלי: הרשויות המקומיות שאין להן הרבה ארנונה עסקית, בוודאי הרשויות הערביות, נמצאות בהפרשה של 10%, הן בדרגה הנמוכה ביותר

רותם ברמלי:  10% מסכום שקרוב לאפס הוא גם קרוב לאפס

ינון אזולאי: אתה יודע שלכל רשות יש פה ושם מסחר

ינון אזולאי:  לרשויות הערביות כמעט ואין

ינון אזולאי:  גם ה-10% שאתה לוקח מהן - -     

רותם ברמלי: אבל אני מחזיר להן את זה - -      

ינון אזולאי: אין להם גם בנייה רוויה כמו שיש במגזר היהודי

ינון אזולאי:  תראה לי איפה יש במגזר הערבי כמויות כאלו של יחידות דיור שבונים

עאידה תומא סלימאן: אתה יודע שלכלל הרשויות המקומיות אתה תיתן במענקים בין ארבעה מיליון עד חמישה מיליון בשנה

אליהו דלל: ולכן אמרתי שתחריגו את המגזר הערבי

רותם ברמלי: ברשויות הערביות עמדנו ב-2022 על משהו כמו 6,000 היתרי בנייה

עאידה תומא סלימאן: כמה אתה צופה שיהיה מהן הכנסה מהארנונה העסקית?      

רותם ברמלי: מעט מאוד

ינון אזולאי: איך אתה מעודד מקומות כמו פריפריה, כמו רשויות בחברה הערבית? אם אתה רוצה לעודד תושבים לגור במקומות שאתה לא מעודד בהם תעסוקה, מה אתה מצפה? אם הבאת 6,000 יחידות דיור לחברה הערבית, אתה מצפה שכל ה-6,000 ילכו לעבוד מחוץ לישוב שלהם

ינון אזולאי:  למה?      

עאידה תומא סלימאן: אחת הבעיות של העיר עכו זה שהיא הפכה לסוג של בית מלון

עאידה תומא סלימאן:  אתם לא מביאים תעסוקה אמיתית לתוך העיר וממשיכים לבנות ולבנות

עאידה תומא סלימאן:  העיר הופכת לסוג של בית מלון, כי אנשים יוצאים לעבוד במקומות אחרים וחוזרים לישון בתוך העיר

רותם ברמלי: המדינה משקיעה מאות מיליונים בשנה לסבסוד פיתוח אזורי תעשייה בפריפריה

עאידה תומא סלימאן: אתה יודע כמה אזורי תעסוקה נבנו ב-12 השנים האחרונות באוכלוסייה הערבית? על מה אתה מדבר?     

רותם ברמלי: אנחנו מנסים לעודד פיתוח של אזורי תעסוקה בפריפריה

רותם ברמלי:  בכל העולם, ורואים את זה, רוב אזורי התעסוקה המשמעותיים מתרכזים בלב אזורי הביקוש

רותם ברמלי:  זה נורא קשה לשלוח מגדלי משרדים משמעותיים ומטות של חברות הייטק לפריפריה

ינון אזולאי: למה?      

רותם ברמלי: כי זה קשה

ינון אזולאי: אני אגיד לך למה

ינון אזולאי:  אתה רואה כתבות על כך שבפריפריה יש מחוננים שלא מטפלים בהם, שיש מספיק אנשים חכמים שלא מעריכים אותם

ינון אזולאי:  יש הכל בפריפריה, רק אנחנו לא יודעים להגיע אליהם

ינון אזולאי:  אנחנו לוקחים אותם מהפריפריה לעבוד במרכז

ינון אזולאי:  לפריפריה צריך להנגיש את ההייטק, כי יש שם את כל המוחות

ינון אזולאי:  בפריפריה המוחות, תאמין לי, לא פחות טובים אם לא יותר טובים

רותם ברמלי: לא אמרתי משהו אחר מזה

אימאן ח'טיב יאסין: אז למה להתעלם מהצרכים?     

ינון אזולאי: אתה לא מביא פתרון

ינון אזולאי:  אתה עוד פעם אומר להם - חבר'ה, אנחנו נמשיך להביא לכם כמה שיותר מגורים, אבל תמשיכו לעבוד במרכז

ינון אזולאי:  לא מעניין אותי כל העולם, כי כל העולם לא מתנהג באותה צורה כמו בחוק הזה

רותם ברמלי: אנחנו משקיעים הרבה משאבים בשביל לעודד מפעלים ואזורי תעשייה להגיע לפריפריה

רותם ברמלי:  זה נורא קשה למשוך עסקים בהיקף משמעותי לפריפריה, לכן מה שאנחנו אומרים פה זה שאם העסקים האלה לא יגיעו לפריפריה כי הם מעדיפים להישאר במרכז, הרשויות בפריפריה יקבלו משאבים על כל דירה שהם בונים כדי לשפר את החינוך אצלם, כדי לשפר את הרווחה אצלם ולספק שירותים יותר טובים לתושבים שלהם

יונתן מישרקי: אולי כדאי שחלק מה-30% של היתרות ילכו לעידוד תעסוקה בפריפריה

ינון אזולאי: הוא אומר לך שכשתהיה מועצה, 70% מהרשויות יוכלו להחליט גם את זה

יונתן מישרקי: אולי כדאי שיהיה כתוב במפורש בחוק את העניין של עידוד תעסוקה בפריפריה

יונתן מישרקי:  אין שום התייחסות בחוק הזה לעידוד תעסוקה, אנחנו רק לוקחים שטחים

רותם ברמלי: המצב הנוכחי זה העיוות

רותם ברמלי:  היום יש תמריץ יתר לפתח אזורי תעשייה, ואת זה אנחנו רוצים לתקן

יונתן מישרקי: אתה עכשיו מתקן את זה, אבל אתה יוצר מצב שלרשויות ערביות ולרשויות בפריפריה לא יהיה תמריץ, לא יהיה כלי לייצר מקומות תעסוקה

יונתן מישרקי:  איך אני יודע שהאוצר לא ייקח את ה30% האלה בעתיד ויגיד: "שמע, אין לי איך לתקצב פרויקט בינוי למוסדות ציבור, לכן אני אתגלח על התקציב הזה ואתן עכשיו מה-30%"? אני רוצה לוודא שהאוצר לא מתגלח על היתרות האלו לטובת פרויקטים קיימים

רותם ברמלי: האוצר לא יכול לקחת כסף מהקרן

רותם ברמלי:  נציג האוצר הוא אחד בכל המועצה הזאת, כשיש עוד נציג ציבור שממנה השר

ינון אזולאי: אתה לא מדייק, כי כרגע בחוק שר האוצר ממנה גם את הנציגים של השלטון המקומי

רותם ברמלי: לא נכון

רותם ברמלי:  מי שצריך לקבל את ההחלטה על מה עושים ב-30% זו כל המועצה

יונתן מישרקי: אבל האוצר יכול להביא למועצה הצעה להשקיע בבינוי מוסדות ציבור

רותם ברמלי: המועצה צריכה לקבל החלטה ברוב ולהביא אותה להצבעה בשלטון המקומי

רותם ברמלי:  70% מהרשויות המקומיות צריכות לתמוך בהסדר הזה

רותם ברמלי:  אנחנו מאמינים וחושבים שההסדר שיצרנו הוא הסדר עם איזונים ובלמים, הוא מאוד מאוזן, והוא נותן את הכוח לשלטון המקומי להחליט מה ייעשה בכסף הזה

שרן השכל: זה מאוד נחמד שככה אתם חושבים, ואני באמת מאמינה לכם שאתם מאמינים וחושבים את זה, אבל אתם כרגע חיילים

שרן השכל:  אתכם שלחו כרגע לקו הראשון כדי להעביר את זה

שרן השכל:  כמו ששמענו לא פעם, בפוליטיקה עושים דברים בכמה שלבים

שרן השכל:  אנחנו ראינו כל מיני שרי אוצר, מכל מיני סוגים ומכל מיני מינים

שרן השכל:  לא מזמן היה את כחלון, וכחלון בא עם הקרן של הלוטו והטוטו, עם קרן פיס

שרן השכל:  כל פעם היה צריך לקחת כמה מיליארדים לאיזה שהוא מקום כזה או אחר

שרן השכל:  זה נכון שכותבים את זה בחוק, אבל זה לא משנה אם אנחנו כותבים או לא כותבים לאן הכסף ילך, מי יהיה בתוך הוועדה וכו', כי כשיבוא שר אוצר אחר ואתם כבר לא תהיו שם, הוא יגיד: בואו נעשה תיקון קטן-קטן לחוק, נוסיף עוד איזו מטרה קטנה, נוסיף עוד איזו משמעות כזו או אחרת, כי חסר לנו פה, כי חסר לנו שם

שרן השכל:  זה מה שקורה בסוף בחקיקה הישראלית - שכל פעם שמים פלסטר ואי אפשר לאטום את הסכר

שרן השכל:  ישב פה שר האוצר ואמר שיש פה בעיה אמיתית, שהוא לא רוצה לעשות טיפול קוסמטי, אבל מה שעושים פה זה טיפול קוסמטי

שרן השכל:  למה לא לטפל בזה מהשורש? כשאתם באים וממציאים עכשיו טיפול קוסמטי, זה לא יישאר כמו שאתם חושבים

שרן השכל:  אני מאמינה בכוונות הטובות שלכם, אבל זה לא ייגמר ככה

שרן השכל:  תקשיבו פה לשלטון המקומי, כי עשרות שנים יש להם ניסיון, לא עם שר אוצר אחד, לא עם שניים וגם לא עם שלושה

שרן השכל:  פעם אחר פעם באים, שולחים את היד לגיגית, אפילו לא לים, ושולפים דגים

שרן השכל:  האוצר לא יכול עכשיו לממן בתי ספר חדשים, אז ראשי ערים צריכים לבנות מהכסף שלהם בתי ספר

שרן השכל:  ומה לגבי פינוי אשפה? הלוואי והם היו מקבלים את התקציבים של קרן הניקיון, את מתקני הקצה, אבל בסוף הם אלה שצריכים לבוא ולהשקיע את זה

שרן השכל:  אפילו על כבישים, על תחנות אוטובוס ועל דברים כאלה ואחרים הם משלמים

שרן השכל:  אני באמת מאמינה שאתם באים בכוונה טובה, אבל אתם מוסיפים עוד טיפול קוסמטי על עוד מיליונים של טיפולים קוסמטיים

שרן השכל:  פעם אחר פעם באים עם פתרונות שהם לא פתרונות

שרן השכל:  יושבות כאן רשויות מקומיות עם עשרות שנים של ניסיון, יושבים פה חברי כנסת מהקואליציה ומהאופוזיציה, כשכולם אומרים לכם - רדו מהעץ, פצלו את זה מחוק ההסדרים, את כל החוק, תשבו ותביאו פתרון אמיתי שיפתור את הבעיה שעליה אתם מדברים, תביאו את זה לפה וכולנו נהיה פה אחד

שרן השכל:  כרגע כולם פה אחד נגד הדבר הזה

ולדימיר בליאק: גם אני מאמין בכוונות הטובות שלכם, באמת עשיתם עבודה מקצועית, אבל הפיצול שנעשה פה פוגע בעבודה המקצועית שלנו כחברי כנסת

ולדימיר בליאק:  אי אפשר לדון על הקרן בלי לדון על המועצה

ולדימיר בליאק:  אני מבין את הפשרה הפוליטית, אבל מקצועית זה פוגע ביכולת שלנו לחוקק את החוק כמו שצריך

ולדימיר בליאק:  או שאנחנו מפצלים את הכל מחוק ההסדרים, או שאנחנו מחזירים את הכל ומנסים לדון בחוק הזה כמקשה אחת, אחרת אני מרגיש שמקצועית אין לי את היכולת למצות את התהליך

ולדימיר בליאק:       לגבי ההסדר המוצע על יהודה ושומרון - אין דבר כזה שהרשויות מקבלות ולא משלמות

ולדימיר בליאק:  אני לא בטוח שמשפטית ההסדר לגבי יהודה ושומרון יכול לעבור

ולדימיר בליאק:       נוצר פה שיח שלילי סביב השלטון המקומי שמי שהוביל אותו זה שר האוצר

ולדימיר בליאק:  זה דבר שהוא לא מקובל

ולדימיר בליאק:  יש לנו שלטון מקומי מצוין

ולדימיר בליאק:  גם לי יש ביקורת לפעמים, אבל בסופו של דבר השלטון המקומי הזה הציל את מדינת ישראל בחמש השנים האחרונות

ולדימיר בליאק:  השיח השלילי הזה צריך לעבור מהעולם

ולדימיר בליאק:  לקואליציה יש בוועדה הזאת רוב

ולדימיר בליאק:  אני לא בטוח שיש לה רוב לחוק הזה, אבל גם אם הקואליציה תשתמש ברוב הזה, אי אפשר יהיה להעביר את זה על הראש של ראשי הרשויות, על הראש של השלטון המקומי

ולדימיר בליאק:  אני קורא לקואליציה לפצל את זה מחוק ההסדרים, כי זה הפתרון הנכון

יאיר רביבו: אם יש לי 100 מיליון שקל ארנונה עסקית בלוד ובגלל המדד הוא עלה ל-105 מיליון, האם אני צריך לשלם את ה-5%?      

קריאה: כן

יאיר רביבו: אבל לא בניתי כלום, לא הוספתי מטר

שרן השכל: זה בדיוק העניין – הם מעוותים את הכל

שרן השכל:  אם אתה רוצה לכסות את הגירעונות שיש לך, את ההוצאות שיש לך על התושב, אתה לא יכול

יאיר רביבו: קודם כל צריך לקבוע שהגידול יהיה במטראז', לא גידול בכסף

יאיר רביבו:  כשאתם אומרים היתר בנייה, אני מבקש שיהיה כתוב שזה לרבות היתר לחפירה וטיפול

יאיר רביבו:  כשהתחילו הסכמי הגג, הרשויות פיצלו את ההיתרים כדי להתחיל לקדם מענקים

יאיר רביבו:  הרשות להתחדשות עירונית נותנת מענקים לרשויות על פי היתרי חפירה וטיפול

אימאן ח'טיב יאסין: מה זה חפירה וטיפול?     

יאיר רביבו: ההיתר מחולק לשניים: ההיתר הראשי, השלם, שיותר קשה להשיג אותו - -     

משה גפני: יש לכם התנגדות לזה?     

רותם ברמלי: אנחנו צריכים לבדוק את זה

רותם ברמלי:  אני רק לא מבין מה האינטרס שלך כראש רשות

משה גפני: 	תבדקו

משה גפני:  ביקשתי מהצוות להתקדם, כי אני מאוד מעוניין שיתקדם העניין הזה של ההסכמות

משה גפני:  תודה רבה, הישיבה נעולה