ועדת הבריאות, כנסת 25, פרוטוקול מספר 31, 2023-04-30 00:00

אוריאל בוסו: נוסח, גם המתוקן, נמצא אני חושב בטאבלט, חברי הוועדה

אוריאל בוסו:  אם יש מישהו מחברי הוועדה שמעוניין לדבר כרגע, או מתי שאתם רוצים, רק תגידו

אוריאל בוסו:  אם מישהו ממשרדי הממשלה מעוניין טרם פתיחת הדברים לומר מספר דברים גם כן זה אפשרי, אפשר כעת

אוריאל בוסו:  שאר המשרדים, שאר הגופים שיצטרפו זה אולי בהמשך, בהתאם להקראה

אוריאל בוסו:  משרד הבריאות, משרד המשפטים, משרד החוץ? נמצאת פה, גם כן רצית לומר משהו

אוריאל בוסו:  בבקשה, את שמך ותפקידך ומה רצית לומר

אוריאל בוסו:  אמרת לי מקודם

שרון גל: בוקר טוב

שרון גל:  שמי שרון קבלו, אני מנהלת מחלקת דרום אמריקה במשרד החוץ

שרון גל:  אני אקריא פה את עמדת משרד החוץ

אוריאל בוסו: בהמשך לדיון שהיה פה נציג האחראי על, אה, אתה איתה

שרון גל: הוא כאן, גם נמצא

שרון גל:  אודי אביבי, ממחלקת כלכלת אמריקה הלטינית ואפריקה במשרד החוץ

שרון גל:       העמדה של משרד החוץ אומרת שכמי שאמונים על יחסי החוץ, משרד החוץ עוקב אחר הסוגיה, נוכח חשש מהשלכות שליליות בעקבות הכבדת הרגולציה באופן שיפגע בייבוא וישליך על יחסים עם מדינות יצואניות בשר לישראל

שרון גל:  זו עמדתנו

נעה בן שבת: אתם דיברתם אגב, אני פניתי ליהודה אביבי ושאלתי אותו אם צריך עוד הסברים או אולי צריך לתאם בינו לבין משרד האוצר, אולי הם יכולים לדבר יחד, אני לא יודעת הם היה לכם שיח איתם, עם משרד האוצר?     

יהודה חשאי: משרד החקלאות היה

יהודה חשאי:  עם האוצר ניסיתי לדבר היום בבוקר, הפנו אותי לבריאות

אוריאל בוסו: מה זה אומר?     

יהודה חשאי: שטרם התנהל שיח בין משרד החוץ למשרד האוצר

אוריאל בוסו: משרד האוצר?     

גל ברנס: גל ברנס, אגף תקציבים

גל ברנס:  זה באותו נושא שיש עליו פשוט את המחלוקת הפתוחה

גל ברנס:  ברגע שהנושא הזה ייפתר אז גם הנושא הזה ייפתר

אוריאל בוסו: כשאתם מדברים על מחלוקת, מעבר לזה שנושא החקלאות, אתם לוקחים גם בחשבון את הנושא ה- - -     

גל ברנס: זה סביב אותו נושא

גל ברנס:  זה בדיוק סביב הנושא של החומר, של הליסטריה וסלמונלה שנדון פה כל הדיון הקודם

גל ברנס:  ברגע שהוא ייפתר אז ייפתר גם הנושא הזה ולא יהיה פערים נוספים

אוריאל בוסו: אוקיי

אוריאל בוסו:  לא, אני מציג את זה כי - - -     

גל ברנס: גם לנו חשוב יחסי החוץ וגם הייבוא מאותן מדינות

אוריאל בוסו: זה הרבה יותר דרמטי אפילו מאם זה אכן כך, וזה לא כאמירה סתם, זה אפילו הרבה יותר דרמטי מהעמדה של משרד החקלאות בנושא הזה

אוריאל בוסו:  כי אנחנו יודעים למשל שנושא הבשר הרוב המכריע של מוצר חוץ ממיעוט שמגיע מפולין נמצא מדרום אמריקה

אוריאל בוסו:  כמובן דיברו איתי על עוד אופציות שפתחו אולי ממדינות אחרות כאן באירופה

אוריאל בוסו:  אבל כרגע יש לזה משמעות ומעבר ליחסי החוץ, זה גם בייבוא, בעיקר בייצוא, צריך לקחת גם את הנושא הזה בחשבון

גל ברנס: אני אומר, כמובן שזה חשוב מאוד גם לנו

גל ברנס:  ולהבנתנו, אנחנו קרובים מאוד לפתרון הנושא של הסעיף הזה

גל ברנס:  וברגע שהוא ייפתר אז גם הנושא הזה ייפתר

אוריאל בוסו: האם אפשר לקבוע גם, או שאין צורך, אבל שבישיבה ביום רביעי יהיו גם כן נציגי אגף הכלכלה של משרד החוץ בפגישה?      

גל ברנס: לנו בטח אין התנגדות

אוריאל בוסו: אז תנסו לתאם גם כן את הנושא זה

אוריאל בוסו:  זו פגישה שאמורה להתקיים הבנתי אפילו בין השר

אוריאל בוסו:  שר החקלאות ומנכ"ל משרד הבריאות בנושא הזה

אוריאל בוסו:  אולי גם כן אני אהיה חלק מהפגישה

אוריאל בוסו:  אוקיי? גב' פנינה, רוצה לומר משהו בפתח הדברים?     

שני דור: אנחנו באמת ישבנו והתכנסנו עם משרד החקלאות להגיע להסכמות

שני דור:  וכמובן עומד לנגד עינינו שמירת בריאות הציבור, אבל גם לא לעשות פגיעה משקית במשק

שני דור:  למיטב הבנית, את העניין המקצועי אנחנו פתרנו

שני דור:  אני מניחה שיש נוסח משפטי ואני מקווה שאנחנו נדון בנושא המחלוקת ונקרא, נצביע על זה ביום, בדיון הבא

שני דור:       לגבי שאר הדברים אנחנו כמובן עובדים בצמוד

שני דור:  יש דברים שאנחנו, הטיפול הוא מורכב

שני דור:  והנושא של הטלת עיצומים ידובר פה על הוראות מאומצות, שזה פעם ראשונה שזה נעשה

שני דור:  ואנחנו באמת, אני אנצל את ההזדמנות הזאת אם כבר להודות לצוות המשפטי, בראשותה של עו"ד נעה בן שבת, שעובדת איתנו ימים כלילות על מנת שנגיע עם נוסח מוסכם וסדור

שני דור:  אז תודה רבה לכם

אוריאל בוסו: לילות כימים

שני דור: ימים כלילות, לילות כימים

אוריאל בוסו: היא בדרך כלל בלילה גם כן ערה

שני דור: ההערה התקבלה אבל

אוריאל בוסו: לא, זה בסדר

אוריאל בוסו:  את רוצה?     

נעה בן שבת: אז נמשיך אולי אדוני בעמוד 12, מפסקה 27 ונקרא אותה

נעה בן שבת:           הסעיף הזה מדבר על ההבאה, היבואן, אותו יבואן נאות

נעה בן שבת:  ואנחנו אומרים למעט אדם שהוא יבואן רשום, שהוא מייבא לאזור בלבד

נעה בן שבת:  זה החריג

נעה בן שבת:  אתם הסברתם בדיון הקודם שזה נוגע לנושא המחסן

נעה בן שבת:  זה קשור לסוגיית המחסן ובגלל זה אתם לא מאפשרים לו לייבא לפי - - -     

שני דור: בעצם כל הרציונל של היבואן הנאות, שהפיקוח נעשה לא, לא בנמל, אלא טרם הוצאת המזון לדרכי השיווק

שני דור:  ובהעדר מחסן לא ניתן לבצע את הבקרה שם

שני דור:  ולכן היבואנים האלה לא יוכלו לזכות במסלול הזה

נעה בן שבת: עכשיו, ההוראה הזאת, הוראת סעיף 132 היא הוראה שנוגעת, היא יוצרת חזקה שלפיו משווק לא יראו אותו אם יתקיימו בו כל אותם תנאים שמפורטים באותו סעיף, אז חזקה עליו שהוא לא הפר הוראות של סעיפים מסוימים

נעה בן שבת:  ומוצע להוסיף לחזקה הזאת עכשיו את הוראת סעיף 4א, למעט הפרות מסוימות שפורטו בתוספת החמישית א

נעה בן שבת:  שהן מפנות להפרות שבתוספת השנייה א'

נעה בן שבת:  השאלה אם אתם רוצים להסביר מדוע דווקא חזקות אלה, מדוע דווקא הפרות אלה הוחרגו מאותה חזקה

נעה בן שבת:  אני מזכירה שהחזקה הזאת מסתמכת על כך, בין השאר, שהוא לא ידע ולא היה עליו לדעת על הבעיה שקיימת במזון

שרון גוטמן טרודלר: כן

שרון גוטמן טרודלר:  מה שפירטנו בתוספת החמישית זה הפרות שמעצם ההגדרה שלהן, מעצם הניסוח שלהן, העוסק במזון יודע שהוא מבצע אותן

שרון גוטמן טרודלר:  כמו מערבב מזון, כמו לא מבצע ריקול, ולכן אין טעם בקיום החזקה

נעה בן שבת: ורק באותן הפרות

שרון גוטמן טרודלר: נכון

נעה בן שבת: אוקיי

נעה בן שבת:       כאן אנחנו מדברים, סעיף 141 עוסק באדם שמייבא מזון מאזור

אוריאל בוסו: שנייה

אוריאל בוסו:  מי יכול לחדד לי את הסעיף הזה? אדם שמכניס ביהודה ושומרון מכניסים סחורה

אוריאל בוסו:  יש לו אכיפה, אין לו אכיפה? לא יהיה לו אגרה, כן יהיה לו אגרה? מה?     

שני דור: בעצם חקיקת המזון קובעת גם הנחיות לנושא הזה של הסדרה של הבאת המזון מהרשות הפלסטינית ועזה למדינת ישראל

שני דור:  היא מכילה עליה את דיון הייבוא בשינויים מחויבים

שני דור:  ולכן נכון להיום משרד הבריאות קבע, הסדיר את העניין בנהלים

שני דור:  כאשר הפיקוח מתבצע על ידי יחידת הפיצוח

שני דור:  פירות וירקות עושים עליהם בדיקות מקדימות על ידי קמ"ט חקלאות, הם נציגים של מתאם

אוריאל בוסו: השאלה, השאלה שנשאלת למה באזור, בסוף אני, מצד אחד את רוצה להקל, אנחנו רוצים כביכול להקל על המעברים, אז אין לנו מספיק פיקוח

אוריאל בוסו:  אתה רוצה גם להקל עליו את האגרה

אוריאל בוסו:  מה ייגרע חלקו של מי שמייצר סחורה כאן בארץ והוא מתמודד עם עוד עשרות רגולציות אחרות ולשלם אגרה?     

שני דור: א', לא מדובר

שני דור:  אני רוצה רגע לבוא ולומר

שני דור:  לא מדובר על, על הוראות שחלות על יצרן שהוא מייצר מזון במדינת ישראל

שני דור:  מדובר על יצרן שמייצר מזון ברשות הפלסטינית ורוצה להביא אותה כאן למדינת ישראל

שני דור:  הגדרה של האזור היא לצורך העניין היא לא חלה על שטחי - - -     

אוריאל בוסו: אז יש לי פחות בדיקות, פחות אכיפה

אוריאל בוסו:  את רוצה להקל מעליו גם כן, הבאה מזון רגיש מהאזור לישראל

שני דור: אז אני רגע לא מבינה

שני דור:  אתה שואל למה לאפשר ייבוא כזה בכלל?     

אוריאל בוסו: לא, אני אומר

שני דור: נו? לא

אוריאל בוסו: מה המנגנון, מה מנגנון הבדיקות שיש לי על אותו יצרן מהשטחים, מהרשות הפלסטינית או משטחים אחרים?     

שני דור: אז זהו, אז זה מה שאני בא להסביר

שני דור:  המנגנון הוא כזה: בעצם יש פיקוח במעגל הראשון, שנעשה על ידי, כדי להיכנס להיות במעגל המאושר של מגדלים שיכולים להביא תוצרת אז יש שני תנאים שצריכים להתקיים מהבחינה הראשונית

שני דור:  מדובר על, משרד החקלאות בא ואומר שאת הסוג מסוים של הירק או הפרי ניתן להביא למדינת ישראל מבלי שיש לה נגעים של מחלות שיכניסו כאן לשטחי מדינת ישראל

שני דור:  ודבר שני, הוא בא ואומר שבעצם המגדלים נדרשים לעבוד לפי פרוטוקולים של גידול שהם זהים לפרוטוקולי הגידול של, של החקלאים כאן במדינת ישראל

שני דור:  ובפיקוח, במעגל הראשון נציגי קמ"ט חקלאות הם בעצם, עובד משרד החקלאות שהוא עובד המתאם הפעולות בשטחים, שהוא הולך ועושה ביקורת ומוודא שהתוצרת עומדת בדרישות הדין הישראלי לעניין מזהמים ביולוגיים ולעניין של שאריות חומרי הדברה

שני דור:  כששני הכללים האלה מתקיימים, המגדל יחד עם, בחתך של סוג המזון וכמות, עושים לו גם בדיקות של היתכנות טכנולוגית של נגיד מדונם אחד אפשר 5 טון של עגבניות ולא יותר

שני דור:  ובעצם זה נכנס לרשימה, שהרשימה הזאת מנוהלת יחד במאגרי המחשוב של משרד החקלאות בשיתוף איתנו

שני דור:  זה כלל אחד שנעשה בצד הפלסטיני

שני דור:       בצד הישראלי יש את הכלל שבא ואומר שמישהו כאן בארץ הוא משווק שקונה את הסחורה הזאת

שני דור:  המשווק שקונה את הסחורה הזאת הוא בעצם תושב מדינת ישראל וחלים עליו כללים בדומה ליבואן רשום

שני דור:  הוא נדרש לבוא ולהירשם בשירות המזון הארצי וגם הוא מצהיר

אוריאל בוסו: המשווק פחות או יותר מחליף את תפקידו של היבואן

שני דור: את התפקיד של היבואן

שני דור:  זה השינויים המחויבים שציינתי

שני דור:  ובעצם המשווק הזה בין היתר הוא חייב שיהיה לו מחסן כאן בשטחי מדינת ישראל

שני דור:  מחסן שעומד בתנאי אחסון של מזון

שני דור:  והדרישה היא כאן כיום, התוספת היא לבוא בעצם שיפקיד ערבות

שני דור:  והערבות למה? תוצרת שמגיעה למעברים, נכון להיום, בעיקרון יש 5 מעברי גבול, 5 מעברים, 6 מעברים

שני דור:  חלקם, לא, לא כולם פעילים, יש 3 מרכזיים

שני דור:  3 ביהודה ושומרון ואחד בכרם שלם

שני דור:  4 פעילים, כפי שאמרתי

שני דור:  ובעצם שם יושבים נציגי הפיצוח

שני דור:  שהם על פי מתודה של ניהול סיכונים הם דוגמים את התוצרת לבדיקות מעבדה, לבדיקות מיקרו-ביולוגיות

שני דור:  בדיקות שאריות חומרי הדברה ומיקרו-ביולוגיה, תלוי בסוג של המזון

שני דור:  ומאחר ואנחנו כאן מדברים על, אז התנאי צריך להתקיים כמובן, שהתוצרת באה ממגדל שהוא מופיע ברשימות

שני דור:  והתוצרת עוברת למשווק שיש לו תעודת רישום של משווק מהאזור

שני דור:  ואז בעצם הרעיון הוא כאן שהדיגום, שהתוצרת שנדגמה היא לא תשוחרר לדרכי השיווק, היא תהיה בשיהוי במחסן עד לקבלת תוצאות שבעצם מעידות שהמוצר הוא תקין

שני דור:       זה כך עובד, המקבילה עובדת גם בנושא של ייבוא, של תוצרת שמגיעה לארץ מטורקיה, לצורך העניין, עובדת גם

שני דור:  העניין כאן, אנחנו, הדרישה, בשונה מהייבוא, הדרישה היא לא חובה אצל היבואן

שני דור:  כי אצל היבואן יש לנו את הנמלים שיבואן שבוחר לא להפקיד את הערבות, אז הוא בעצם, הסחורה נשארת בנמל

שני דור:  ממתינה בנמל, בחדרי קירור בנמל או במכולה שלו המקוררת, עד שהתוצאות מגיעות ומעידות שהמוצר תקין

שני דור:  פה, בשונה במעברים, מאחר ואין לנו יכולת לעשות את השיהוי הזה במעבר עצמו, אנחנו כאן בעצם לא משאירים ברירת מחדל וקובעים דרישת חובה להפקדת ערבות

שני דור:  מתוך מטרה שהשיהוי יהיה במחסן של המשווק מהאזור

שני דור:  וככל שמישהו יפר את העניין והתוצרת תימכר עוד טרם קבלת תוצאות, אז כהפרה, כצעד טקטי ראשון אתה יכול בעצם להתלות את הערבות ואחר כך להפעיל את האכיפה שעומדת לרשותנו

נעה בן שבת: ולמה הפטור מאגרות?     

שני דור: הפטור מאגרות זה בעצם לפי בקשה של נציגי מתאם פעולות בשטחים

שני דור:  הם באים ואומרים שכאינטרס של מדינת ישראל זה לאפשר את, צריך לשמור על האיזון הדק כמובן בין השמירה על בריאות הציבור לבין המשך הסחר איתם

שני דור:  כי, כאמצעי כלכלי

אוריאל בוסו: עצם העברת הסחורה זה עזרה בסחר

אוריאל בוסו:  אז לתת גם כן פטור באגרה, אני, אגב, אני גם רוצה לציין שמנהלת הוועדה פנתה פעם אחר פעם למתפ"ש שגם כן מבחינת הפיקוח, מבחינת הגידול, מבחינת כל החלק המקצועי והסמכותי שיש להם, לעלות לוועדה, להביע את דעתם

אוריאל בוסו:  הם לא מצאו לנכון

אוריאל בוסו:  ואני על כך אעביר את הערותיי גם כן בנושא

אוריאל בוסו:  גם הבוקר ביקשנו שיגיעו ויעלו וידברו

אוריאל בוסו:  בוודאי שיש להם מה לומר בנושא העברות סחורה

אוריאל בוסו:  יש לזה משמעות אמיתית, מעבר לצד הכלכלי

שני דור: אנחנו כמובן כמשרד הבריאות לא, לא צד בעניין האגרות

שני דור:  אנחנו כאן בעניין המקצועי, שבעצם הערבות היא קריטית לנו על מנת שנוכל לבצע פיקוח ואכיפה

שני דור:  נכון לעת זו, בהעדר מנגנונים לחייב אותם, לצערי הרב זה לא קורה

שני דור:  ולכן אנחנו, זה תיקון מתבקש מבחינת שמירה על בריאות הציבור

שני דור:  כי הסחר הזה, כפי שאמר אדוני, מתקיים

אוריאל בוסו: אוקיי

עמיר פרץ: עמיר עופר, מנהל ענף המזון בלשכת המסחר

עמיר פרץ:       אדוני, רק לפרוטוקול, בדיון הקודם גם העלינו את עניין האגרות

עמיר פרץ:  ביקשנו לפטור את האגרות באופן גורף או לכל הפחות רק ליבואנים שמייבאים באמצעות המסלול האירופי, הייבוא הנאות

עמיר פרץ:  לא קיבלנו עדיין התייחסות

עמיר פרץ:  נבקש בהמשך גם לשמוע את האוצר בעניין הזה

אוריאל בוסו: ועכשיו שמעת שמי שמביא סחורות מהשטחים כן מקבל פטור

עמיר פרץ: בדיוק

אוריאל בוסו: קיבלת תשובה חלקית

עמיר פרץ: אני אשמח לקבל תשובה גם לגבי מה שאנחנו שאלנו

אוריאל בוסו: מכלל הן אולי תשמע לאו

אוריאל בוסו:       אני עדיין אבקש תשובות בנושא, גם כן כשאנחנו מקריאים את זה

אוריאל בוסו:  דעתנו לא לגמרי נוחה בנושא ואני בהחלט רוצה לשמוע את מתאם הפעולות בשטחים בצורה ברורה בנושא

אוריאל בוסו:  בבקשה

נעה בן שבת: אוקיי

נעה בן שבת:  אז אדוני, רגע, אני אקריא אולי את 5, אני לא בטוחה שהקראתי את זה

נעה בן שבת:           זאת אומרת שמחריג ממנו את אותו יבואן שהוא לאזור בלבד

נעה בן שבת:  כדי למנוע איזה שהיא דלת מסתובבת, שהיבואן מביא לאזור בלבד ואז הסחורה מגיעה למדינת ישראל דרך הרשות הפלסטינית

נעה בן שבת:  זה סגירה מסוימת

אוריאל בוסו: את רוצה להסביר את זה?      

נעה בן שבת: למעשה כאן אנחנו מוסיפים לסעיף 147, שעוסק ברישום במרשם המשווקים מהאזור גם את ההתייחסות לנושא של חידוש הרישום

נעה בן שבת:  אז מדברים על כך בכל מקום שכתוב, היה כתוב "מבקש להירשם" אז מדובר גם על חידוש הרישום

נעה בן שבת:  והפרטים לגבי יצרן המזון, במקום לבקש העתק מתעודת הזיהוי של היצרן או העתק מתעודת ההתאגדות שלו, לפי הדין בישראל אם הוא תאגיד מבקשים את מספר הזיהוי של היצרן

נעה בן שבת:  אני מבינה שגם זה הקלה מבחינת התעודות והנתונים

שרון גוטמן טרודלר: אנחנו פשוט דייקנו את הנוסח מאחר ואין להם תעודות זהות כדין בישראל

שרון גוטמן טרודלר:  אנחנו כן מאפשרים למי שמגדל בשטחי האזור להירשם בפרטי הזיהוי שלו, כפי שמופיעים שם

נעה בן שבת: וזה במקום תעודת התאגדות ובמקום, זה גם מחליף את תעודת ההתאגדות, לא רק את העותק מתעודת הזיהוי

שרון גוטמן טרודלר: נכון

נעה בן שבת: הייתה פה איזה שהיא התייחסות דווקא לערבות בנקאית

נעה בן שבת:  אבל אנחנו מבינים שבכל מקרה יידרשו תקנות שיקבעו את סוג הערובה, את סכומה וכו'

נעה בן שבת:  אז גם הנושא הזה, איזה ערבות זאת, אולי נדחה את השאלות האלה לשלב התקנות

קריאה: כן, לעניין גובה האגרות

קריאה:  משום שאי אפשר לקבוע גובה בחקיקה

נעה בן שבת: אנחנו דורשים שגם תנאי הערובה, גם סכומה, גם התנאים לחילוטה, אז ממילא גם אנחנו מדברים על סוג האגרה, סוג הערובה

נעה בן שבת:  אולי צריך להגיד שסוגה, תנאיה, אולי צריך להוסיף את המילים של סוג הערובה

נעה בן שבת: אנחנו מדברים פה על סעיף 164, שהוא סעיף שמקנה סמכויות למנהל שירות המזון

נעה בן שבת:  אפשר לעשות ריקול למזון או להוריד אותו, להוריד אותו מהמדפים או למסור הודעה לציבור

נעה בן שבת:  ואתם הוספתם פה איזה שהיא הוראה מיוחדת לגבי המזון במסלול האירופי, המיובא, לא רק המיובא, אלא מזון שחלות עליו ההוראות המאומצות

נעה בן שבת:  אולי תסבירו את ההוראה המיוחדת הזאת

שרון גוטמן טרודלר: כן

שרון גוטמן טרודלר:  הוספנו את זה מאחר והשיטה של החקיקה האירופית לעניין מזהמים היא פירוט בתוספת של סוגי מזונות וכמויות מירביות

שרון גוטמן טרודלר:  יתכנו מצבים שבהם יהיו סוגי מזונות שלא מפורטים בתוספת ורצינו למען הסר ספק להוסיף כאן שנטל ההוכחה והאחריות לעניין בטיחות המזון חלה על העוסק בזמן

שרון גוטמן טרודלר:  ולכן בכל מקרה של ספק שכן יימצא מזהם, גם אם הוא לא פורט במפורש בחקיקה האירופית ומשרד הבריאות סבור שהוא עלול להזיק, יהיה פה איזה שהוא הליך ואנחנו לא גורעים מהסמכויות של משרד הבריאות לפי הפרק הזה

שני דור: רק נוסיף ונאמר שזה בדיוק מה שקורה באירופה

שני דור:  אז זה, זה לא כאן החמרה

שני דור:  להיפך, זה צמצום, צמצום מהסמכויות

שני דור:  אי אפשר יהיה במקרה הזה להטיל עיצום, אבל אפשר יהיה להוריד את מוצר מהמדפים

ד"ר אדוארד טל: ד"ר טל, קבוצת אדום

ד"ר אדוארד טל:       אני לא כל כך מבין

ד"ר אדוארד טל:  אם יש מוצר שמשווק באירופה ומוצר זה לא מופיע ב-1881, באותה חקיקה מאומצת

ד"ר אדוארד טל:  המוצר הזה מיובא לישראל ואז עוצרים אותו ואומרים לו תוכיח? אבל איחוד אירופי לא מצא לנכון להוסיף אותה לאותה חקיקה

ד"ר אדוארד טל:  אז איך אתם, אבל הוא משווק ללא הגבלה באיחוד אירופי

שרון גוטמן טרודלר: א', זה לא מה שכתוב

שרון גוטמן טרודלר:  לא כתוב אם הוא משווק או לא משווק באירופה, זה לא לשון הסעיף

שרון גוטמן טרודלר:  ולשאלה הספציפית שלך, בהנחה שאין נניח ב-1881 פירוט, סתם דוגמה, לקקאו לעניין כספית

שרון גוטמן טרודלר:  אבל אתה כן תמצא כספית בדיגום שתעשה באותו קקאו

שרון גוטמן טרודלר:  גם אם אין, עדיין לא אמור להיות כמות, לא אמורה להיות כמות כזאת של כספית

שרון גוטמן טרודלר:  ולכן ההליך הוא לא עיצום כספי, משום שהעוסק במזון לא הוזהר מראש שהרמה הספציפית במזון הספציפי הזה אסורים

שרון גוטמן טרודלר:  אבל עדיין יהיו סמכויות לא לשווק אותו בישראל, מהסיבה שהוא עלול להיות מסוכן לבריאות הציבור

ד"ר אדוארד טל: כן

ד"ר אדוארד טל:  אבל אותו קקאו משווק באיחוד אירופי

שרון גוטמן טרודלר: לא, אבל זה לא מה שכתוב

שני דור: זה לא, זה לא מה שכתוב

ד"ר אדוארד טל: לא אמרתי מה שכתוב

שני דור: לא, אבל זה, גם אם הוא משווק, אנחנו מכירים מקרים, זה לא אמור להיות

שני דור:  זה מקרה לגמרי תיאורטי

שני דור:  אבל גם אירופה, רגע, סליחה

שני דור:  גם אירופה שהיא לא קובעת, היא עדיין לא מתירה

שני דור:  וחובת ההוכחה עליך עדיין לבוא ולראות

שני דור:  זה שאירופה לא קבעה כספית, כי באמת לא, כנראה בגידול של הקקאו במקרה הפרטני הזה אין סיכון

שני דור:  אבל בכל זאת, אם זה קיים, אז משהו, משהו לא תקין קרה בהליך הייצור

שני דור:  ומצופה ממך כיבואן, יצרן או לא יודעת מי אתה, לבדוק ולהבהיר למה יש בקקאו הזה כספית

ד"ר אדוארד טל: שנייה, המקרה ממש לא תיאורטי

ד"ר אדוארד טל:  יש כרגע מספר מכולות עם מוצר שנקרא כבד שיבוט, שימורים, שלא מופיע בחקיקה האירופית

ד"ר אדוארד טל:  ולא סתם, כי אין לזה ניהול סיכונים

ד"ר אדוארד טל:  - - - לא עשתה ניהול סיכונים על זה

ד"ר אדוארד טל:  כי היא לא מצאה לנכון לעשות, כנראה, ניהול סיכונים

ד"ר זיוה חממא: ד"ר זיוה חממא, מנהלת המחלקה לניהול סיכונים במזון, משרד הבריאות

ד"ר זיוה חממא:       המשמעות של מה שאתה אומר זה כביכול כל מזון שלא פורטה לגביו רמה מקסימלית בתוספת מותרת בו רמה אין סופית

ד"ר זיוה חממא:  והרי זה ברור שזה לא הגיוני וזה לא סביר

ד"ר זיוה חממא:  ויש בזה משום סיכון לבריאות הציבור

ד"ר זיוה חממא:  אז נכון, לא הכל עדיין עבר את התהליך של הערכת סיכונים וקביעה של רמות מירביות בחקיקה האירופית

ד"ר זיוה חממא:  זה לא אומר שמותר, שמותרים כל מיני סוגים של מזהמים ברמות לא מוגבלות בסוגי המזון האלה

ד"ר זיוה חממא:       וכפי שנאמר כאן קודם, זה לגמרי בהלימה לחקיקה האירופית, כשמסתכלים על החוק הכללי האירופי General Food Law שלהם, שמגדיר בדיוק את זה

רז הילמן: אם אפשר להתייחס

אוריאל בוסו: בבקשה, כן

רז הילמן: אז קודם כל, תודה על התשובה

רז הילמן:  אנחנו מכירים את הנושא הזה באירופה וחשבנו אולי אפשר לסעיף הזה להוסיף איזה שהיא התייחסות שכן ייתן מענה

אוריאל בוסו: תגיד, אה

רז הילמן: רז הילמן, לשכת המסחר

רז הילמן:  סליחה

אוריאל בוסו: נכון

רז הילמן: אפשר להתייחס לנושא הזה כנסיבות

רז הילמן:  זאת אומרת, היה ואותו מזון כן מותר לשיווק, עם אותו מזהם באותה רמה באירופה

רז הילמן:  והיבואן ימציא אסמכתאות לזה שהוא משווק ושאין בעיה מבחינת רגולטורים שם - שזה יהיה נסיבות שמצריכות משירות המזון איזה שהוא רף יותר גבוה לפני שהוא מחליט שהמזון הוא מזון מזיק

נעה בן שבת: איזה רף אתה אומר? יש כבר חשש, כרגע נדרש רף מסוים של חשש שיש גורם רעיל

נעה בן שבת:  זה לא יכול להיות סתם

רז הילמן: אז אני אומר, אם אנחנו מראים שבאירופה הם מכירים את הרמה הזאת של אותו מזהם באותו מוצר ואומרים למרות זאת מבחינתנו אין בעיה לשווק את זה באירופה למאות מיליוני אנשים

רז הילמן:  אז אני אומר, בסיטואציה כזאת, ששירות המזון, אם הוא מחליט בכל זאת שזה מזון מזיק, שהוא יצטרך איזה שהוא רף יותר גבוה

רז הילמן:  שלא ככה פשוט להגיד לו 'זהו, אני, מבחינתי זה לא מספיק'

רז הילמן:  זה צריך להיות קיצוני יחסית כשהם מחליטים לעשות "אובר רולינג" לאירופה

ד"ר זיוה חממא: אני אשמח להתייחס

ד"ר זיוה חממא:  הרי כשלא נקבעו רמות מסוימות של מזהם מסוים או לגבי מזון מסוים, אנחנו לא באים ובאופן שרירותי אומרים אסור

ד"ר זיוה חממא:  הרי זה מה שהיה קודם לכן, לפי סעיף 5

ד"ר זיוה חממא:  אבל ההיפך, כאן אנחנו מקלים

ד"ר זיוה חממא:  אנחנו אומרים במצב כזה האחריות על העוסק במזון תהיה להוכיח שהמזון בטוח

ד"ר זיוה חממא:  אחת האפשרויות במסגרת אותה הוכחה תוכל להיות באירופה זה נבדק, נמצאה רמה כזאת ואושר לשיווק

ד"ר זיוה חממא:  רק שאז תצטרכו להביא הוכחות ולא סתם להגיש זה משווק באירופה

רז הילמן: לא, ברור

שרון גוטמן טרודלר: כי גם אם זה משווק באירופה זה לא בהכרח אומר שזה נבדק

ד"ר זיוה חממא: נכון

רז הילמן: נכון

רז הילמן:  אבל אולי אפשר גם לכתוב שזה דוגמה לסיטואציה

ד"ר זיוה חממא: לא, אין צורך לכתוב

ד"ר זיוה חממא:  אחרת יש אלף ואחת דרכים שבהן ניתן להוכיח בטיחות

שרון גוטמן טרודלר: זה מה שקורה בפועל גם

מיקי רוזנטל: נעמי רוזנטל משופרסל

מיקי רוזנטל:       אני רציתי לשאול האם מצופה שמשרד הבריאות בדיגום או באכיפה יבדוק דברים שרשומים ב-1881 או דברים מעבר שלא רשומים ויש איזה שהיא חשיבה של משרד הבריאות שיכול להיות סיכון בנושא? זאת אומרת, דיגום ואכיפה יהיה אך ורק מרגולציות הכתובות

ד"ר אדוארד טל: לא, הם דוגמים בפועל

מיקי רוזנטל: המזהמים הכימיים

נעה בן שבת: את מתכוונת לדיגום של משרד הבריאות, של הגורם המפקח שהוא צריך להיות בהתאם

שני דור: הפיקוח נעשה בהתאם לניהול סיכונים

שני דור:  והרבה פעמים, בגלל שאנחנו מדברים עם, בטח שמדובר על מולטי, על סקרינינג מאוד כולל שאתה רואה משהו פיק חריג, גם אם לא התכוונת, אתה לא מתעלם ממנו במעבדה וזה ממצא

שני דור:  אם זאת הכוונה שלך

שני דור:  אבל הדיגום הוא מבוסס ניהול סיכונים

שני דור:  אנחנו לא באים לחפש מתחת למחט, לחפש כספית בקקאו, בדוגמה הספציפית הזאת

שני דור:  אבל ככל שאנחנו מוצאים אותו, אנחנו לא מתעלמים ממנו

נעה בן שבת: אבל אני הבנתי את השאלה אחרת

נעה בן שבת:  אולי אני הבנתי לא נכון

נעה בן שבת:  אבל הבנתי שאת שואלת האם הדיגום שמשרד הבריאות עורך הוא צריך להיות בהתאם להוראות האירופיות? למרות שההוראות האירופיות מדברות על דיגום של היצרן

מיקי רוזנטל: זה מה שאני שואלת

מיקי רוזנטל:  אני רוצה, זה מה שהיא ענתה

מיקי רוזנטל:  אבל אני רוצה לוודא שאם משרד הבריאות רואה לנכון שיש איזה שהוא מזון שיש לו סיכון נוסף על מה שרשום, אז שייצא באיזה שהיא רגולציה

שני דור: זה תמיד ככה

שני דור:  לא, זה לא יהיה רגולציה

שני דור:  גם, יש לנו בחוק הזה סמכויות

שני דור:  וככל שאנחנו נמצא איזה שהוא מחולל מחלה או איזה שהוא בהקשר, או מחולל מחלה או גורם מזיק, אז אנחנו נשתמש בסכמות שיש לנו לפי 166 להגיד שיש פה סכנה לבריאות הציבור או דברים כאלה ואחרים

שני דור:  וכל העניין הוא כאן להיצמד לאירופה ולעדכן את הדברים שכפי שאירופה עושה אז אמורים למנוע אותנו מלהגיע לסיטואציות האלה

שני דור:  אבל עדיין, יש גם, יש גם מקרים שגם באירופה נמצאים דברים שהם, שגם אם לא חשבו עליהם והם עדיין עלולים לסכן את בריאות הציבור

שני דור:  ופה אנחנו מרימים דגל, כמו כל מדינה מתוקנת אחרת

ד"ר אדוארד טל: אבל אם, בעמוד 27, ב-28, מצאתם לנכון להוסיף לתקנה 1881 "אגוזי אדמה, זרעי שמן ואחרים, חסה"

ד"ר אדוארד טל:  זאת אומרת ש-1881 כן תחול עליהם, למרות שזה לא מופיע במקור

ד"ר אדוארד טל:  למה שלא תוסיפו גם מזונות אחרים? אז אנחנו נדע מראש

שני דור: אנחנו לא יכולים להוסיף מזונות אחרים

שני דור:  אם אני מוסיפה מזונות אחרים זה, אנחנו צריכים לבוא לוועדת חריגים

שני דור:  אנחנו לא סוטים מאירופה

שני דור:  מה שנעשה, אם נעשה, אני לא יודעת על איזה עמוד אתה מראה לנו מה שהוספנו, זה הכל נעשה באישור

קריאה: לא הוספנו שום דבר

נעה בן שבת: לא, המוצרים הם קיימים גם ככה

שני דור: הם קיימים גם ככה

שני דור:  מה שהקראת קיים כבר ב-1881, אגוזי אדמה

שני דור:  הסעיף הזה, כתוב שם במפורש

ד"ר אדוארד טל: זה אומר, רק שתבינו, זה אומר שהיבואן לא יוכל לייבא מזון

ד"ר אדוארד טל:  זה סיכון נוראי, כי יבדקו אותו, למרות שהוא לא מופיע בתקנות המאומצות

ד"ר אדוארד טל:  הוא יביא את המזון, יבדקו אותו בשער של הנמל

ד"ר אדוארד טל:  ואז הוא יצטרך להוכיח שהכל בסדר

ד"ר אדוארד טל:  איך הוא יוכיח? גם אם הוא יביא Presale certificate, מה שאני מבין מזיוה עכשיו

שני דור: זה לא Presale certificate

שני דור:  הוא צריך ללכת ליצרן ולראות איך קרה שבתהליך הייצור של המוצר, ההוכחה פה לא של היבואן

שני דור:  בטח שמדובר פה על מזהמים כימיים

שני דור:  הוא צריך ללכת ליצרן המזון ולחפש איך קרה שהגיע למוצר שלו מזהמים כימיים שמראש לא היו אמורים להיות שם

ד"ר אדוארד טל: אם אני לוקח בדוגמה את אותו מוצר שאני כרגע מדבר עליו, כבד דג, וזה צפוי שכבד דג יהיה אותן מתכות כבדות

ד"ר אדוארד טל:  זה לא משהו שזה לא צפוי

ד"ר אדוארד טל:  ו-אפס"ה לא מצאה לנכון להוסיף את זה, כנראה שאין לזה משמעות

ד"ר זיוה חממא: אני רק רוצה להבהיר, שכל, כל הדיון סביב זה אנחנו כאילו חוזרים לפורמט הקודם של החקיקה, של חקיקת המזון

ד"ר זיוה חממא:  שמה שמותר הוא רק מה שכתוב

ד"ר זיוה חממא:  והפורמט כאן השתנה

ד"ר זיוה חממא:  וזה צריכים כולם להפנים, כולל היבואנים וכל העוסקים במזון

ד"ר זיוה חממא:  יש עליכם עכשיו אחריות הרבה יותר גדולה

ד"ר זיוה חממא:  אתם אחראים על מה שאתם מייבאים, אתם אחראים על מה שאתם מייצרים

ד"ר זיוה חממא:  וכן, אתם צריכים שיהיו לכם את הכלים, אם על ידי פנייה ליצרן, אם על ידי ניהול סיכונים עצמי, להוכיח שהמזון שאתם מייבאים הוא לא עלול לפגוע בבריאות הציבור

אוריאל בוסו: אומרת משרד הבריאות, בגדול

אוריאל בוסו:  השאלה אם מבחינתכם זה נשמע וההיגיון גם כן

אוריאל בוסו:  ככל שאנחנו מפרקים את הרגולציה ומקלים ורוצים שיגיעו לכאן הסחורות וגם חובת הנטל והוכחה ואחריות עוברת גם למשווק, גם ליבואן וגם כן לעמוד מול היצרן

אוריאל בוסו:       עכשיו, גם כן אם לא מופיע במוצר הזה פיקוח ספציפי, אבל ודאי משרד הבריאות, כאחראי רגולטיבי לנושא הבריאות, הוא יצטרך במקום כזה או אחר, במידה שיש חשש או שיש ספק או שיש איזה נקודה או משהו מדגמי, הוא צריך לבדוק את זה

אוריאל בוסו:  ואתם תצטרכו לעמוד בפרץ, מבחינה זה של לדעת שהמוצר שלכם הוא טוב

אוריאל בוסו:  איפה חוסר האיזון פה?     

רז הילמן: אני אשמח לענות

רז הילמן:  רז הילמן, לשכת המסחר

רז הילמן:       אני חושב שהנושא של ודאות הוא נורא חשוב

רז הילמן:  ובגלל זה אני חושב להצעה שלי קודם, לקבוע חזקה שהיה והיבואן, מה שזיוה אמרה שהם כמובן יתייחסו אליו, שזה גם יהיה כתוב בחוק

שני דור: אבל החזקה, החזקה לא יכולה לבוא על ריקול

שני דור:  שברגע שאתה מזהה שיש סכנה לבריאות הציבור אתה מילא חזקה זה לא להטיל עיצום

שני דור:  אבל כשיש לך פה סכנה לבריאות הציבור אתה תעשה ריקול למוצר ואתה, ובמקרים, ואתה גם תבקש להשמיד אותו

שני דור:  להוציא אותו

שני דור:  אין כאן עניין של חזקה

רז הילמן: לא, החזקה היא במקרה שהמזון משווק באירופה ויודעים באירופה שיש מזהם כזה, כמו שמצאו, ובאירופה לא החליטו שזה מצריך ריקול, אז שתהיה חזקה שבסיטואציה כזאת גם בישראל לא יעשו ריקול

רז הילמן:  חייבים ודאות

רז הילמן:  כשמתנהלים מול אירופה, ואמרנו מה שטוב לאירופה טוב לנו, אז זה הוודאות הזאת היא נורא חשובה

רז הילמן:  ואם היבואן כל הזמן צריך לעשות אלף ואחת בדיקות, מעבר למה שעושים באירופה, כי הוא לא בטוח איפה יתפסו אותו על איזה משהו שבאירופה לא מעניין, אז הוא בבעיה

רז הילמן:  ואז הוא גם אולי מביא פחות ואולי מוכר ביותר יקר, כי יש יותר בדיקות

שני דור: אנחנו נתנו מענה לשאלה הזאת

נעה בן שבת: אתה דיברת על רף כזה שיוכיחו

רז הילמן: אני מציע חזקה

רז הילמן:  שלסעיף הזה תהיה חזקה "היה והיבואן הראה ש-", זה בפני עצמו

נעה בן שבת: לא

נעה בן שבת:  אבל אומרת פנינה אתה לא יכול ליטול ממני את הסמכות לעשות ריקול אם באמת נמצא גורם מזהם

נעה בן שבת:  אז אני הבנתי אותך קודם, כשאתה דיברת על רף נוסף

נעה בן שבת:  חשבתי אולי רף שמעביר את הנטל, שמשרד הבריאות יראה שזה מסוכן

רז הילמן: נכון, למשל

נעה בן שבת: או משהו כזה

רז הילמן: למשל

נעה בן שבת: או לדרוש יותר מאשר חשש, שזה עדות ודאית יותר

רז הילמן: נכון

נעה בן שבת: וכך הבנתי אותך קודם

נעה בן שבת:  ועכשיו הבנתי אותך משהו אחר

שני דור: אנחנו ברגע שיבואן או יצרן מביא לנו עדות מאירופה, עם, היא תוספת משקל

שני דור:  כל החקיקה הזאת מאומצת אירופה

שני דור:  היא תופסת אצלנו משקל

שני דור:  אבל עדיין, ברגע שיהיו מקרים כאלה כל דבר, ועדיין גם יש תרבות צריכה כאן אחרת

שני דור:  יש, יש, לא יכולים לקחת מהרגולטור את שיקול הדעת

שני דור:  בסוף האחריות שלו, האחריות הציבורית היא שלו

שני דור:  עם באמת, עם כבוד והערכה רבה ליצרן או לעסוק במזון

שני דור:  ואי אפשר להשאיר את הרגולטור בלי הסמכות הזאת

ד"ר אדוארד טל: אני לא מדבר על הסמכות

ד"ר אדוארד טל:  הסמכות היא כמובן בידי משרד הבריאות

ד"ר אדוארד טל:  אני מדבר על היכולת להוכיח

ד"ר אדוארד טל:  אם אנחנו מדברים על מזהם ביולוגי, כן, יש מחלה, יש חיידק, הבן אדם החולה, הבן אדם whatever

ד"ר אדוארד טל:  כשאנחנו מדברים על מזהמים כימיים אנחנו מדברים על, על כמות מצטברת

ד"ר אדוארד טל:  זאת אומרת, הוא עלול לפגוע באדם אם הוא יאכל 10 שנים, במשך 10 שנים את המוצר הזה ואז יקרה לו משהו

ד"ר אדוארד טל:  עכשיו, אם, גם אני פניתי ליצרן

ד"ר אדוארד טל:  אני מדבר פה על מקרה פרטני

ד"ר אדוארד טל:  אבל זה באמת יכול לכלול עוד מיליון מקרים

ד"ר אדוארד טל:  והיצרן אומר 'אני כבר 20 שנה מוכר את המוצר הזה בכל האיחוד האירופי ואף אחד לא שואל אותי'

ד"ר אדוארד טל:  הוא אומר, באיזה שהוא שלב הוא בכלל לא רוצה לדבר איתי יותר

ד"ר אדוארד טל:  היית קונה ממני מכולה בשנה, לא רוצה למכור לך יותר

ד"ר אדוארד טל:  תביא לי ניהול סיכונים, תביא לי זה

ד"ר אדוארד טל:  הוא אומר לי תעזוב אותי

שרון גוטמן טרודלר: אני חושבת שכל הדיון פה מתנהל סביב דיון ספציפי

רז הילמן: לא, זה רק דוגמה

ד"ר אדוארד טל: זה דוגמה, ודוגמה עקרונית

שרון גוטמן טרודלר: גם רז, גם לשכת המסחר מתכוונת לאירופה

שרון גוטמן טרודלר:  ואם למשל הוא מייצר את זה בארצות הברית? אי אפשר כן לקבוע איזה שהוא קו הגנה גורף לכל המקרים הספציפיים

שרון גוטמן טרודלר:  לכן מדובר פה באכסניה שהיא משהו שעלול להזיק לבריאות הציבור

שרון גוטמן טרודלר:  לא מדובר פה על ענישה, לא מדובר פה על מניעת סחר

שרון גוטמן טרודלר:  מדובר פה על מקרה שאם כבר נמצא ויש בדיקה שמראה נוכחות של מזהם, אז, כי כרגע מה שהוא שאומץ זה יכול להיות בעתיד הוראות אחרות

שרון גוטמן טרודלר:  אני לא יודעת, תוספי מזון

שרון גוטמן טרודלר:  אם יש כבר הימצאות של משהו שהוא עלול לגרום סכנה יהיה איזה שהיא אפשרות לרגולטור

שרון גוטמן טרודלר:  ויש את זה להבנתי גם בחקיקה האירופית, בדיוק אותו סעיף בלי חזקות הגנה

שרון גוטמן טרודלר:  אז מה שאנחנו מבקשים פה זה קצת מוזגם

שרון גוטמן טרודלר:  לטעמי לפחות

רז הילמן: לא

רז הילמן:  אז קודם כל, אנחנו לא חושבים שלא צריך להיות הסעיף הזה

רז הילמן:  הוא סעיף חשוב

רז הילמן:  מה שאני בא להגיד רק שבסיטואציה שבה אנחנו כן יודעים שבאירופה זה נבחן ונמצא בסדר, שזה יהיה ברור שזה מתאים גם לישראל

שרון גוטמן טרודלר: אבל למה רק אירופה? יכול להיות גם ביוון

רז הילמן: רגע, שנייה, שנייה, תנו לי להשלים

אוריאל בוסו: הם לא אומרים שלא

אוריאל בוסו:  הם לא אומרים שלא

אוריאל בוסו:  אבל גם כן אם באירופה מתגלה שיש איזה חריג, מישהו יצטרך להסביר מה קרה החריג

רז הילמן: הן לא אומרות שלא

רז הילמן:  אבל יכול להיות, אנחנו עושים עכשיו חקיקה אולי גם ל-20 שנה קדימה

שרון גוטמן טרודלר: אבל מה קורה למשל במקרה - - -     

רז הילמן: ואולי בעוד כמה שנים הם לא יישבו בתפקידים האלה

רז הילמן:  מישהו אחר, שאולי לא יחשוב ככה

רז הילמן:  אז אם זה יהיה כתוב בחוק - - -     

שני דור: בשביל זה יש לנו נהלי עבודה

שרון גוטמן טרודלר: לפעמים גם משהו מתגלה בארץ במקרה והוא לפני אירופה

שרון גוטמן טרודלר:  מה תעשה אז? תחשוף את אזרחי ישראל לסיכון?     

רז הילמן: לא, אני לא רוצה שלא יהיה לכם סמכות

שרון גוטמן טרודלר: למשל היה סלמונלה בביצי קינדר, זה קרה באירופה

רז הילמן: אני לא מדבר על זה

שרון גוטמן טרודלר: ואם זה היה מתגלה במקרה בישראל קודם? אז תמנע מהצרכנים הישראלים את ההגנה?     

רז הילמן: שרון, אני לא מתכוון לקחת את הסמכות

שרון גוטמן טרודלר: אני לא מצליחה להבין

רז הילמן: אני מתכוון שבסיטואציה כזאת שבאירופה בחנו, כמו שזיוה תיארה, בחנו ומצאו את זה כלא בעייתי

שרון גוטמן טרודלר: אז תגיש את זה

רז הילמן: אז צריך רף גבוה יותר

שרון גוטמן טרודלר: אם תביא מאפס"ה באמת ראיה לכך שזה הכספית בדג הספציפי הזה

ד"ר אדוארד טל: להביא מאפס"ה? הם לא ידברו איתי בכלל

שרון גוטמן טרודלר: זה מה שאתה טוען

שרון גוטמן טרודלר:  זה מה שאתה טוען

ד"ר אדוארד טל: לא

שני דור: שיצרן המזון שלך יביא

ד"ר אדוארד טל: הוא לא יכול לפנות לאפס"ה

ד"ר זיוה חממא: למה לא?     

ד"ר אדוארד טל: יצרן יכול לפנות לאפס"ה?     

ד"ר זיוה חממא: אוקיי

ד"ר זיוה חממא:  אף אחד לא מבקש מידע מאפס"ה, אבל הטענה שלכם הייתה שזה נבדק באירופה ונמצא כתקין או נמצא כלא עלול לפגוע בבריאות הציבור

רז הילמן: זה לא חייב להיות אפס"ה

ד"ר זיוה חממא: אז את זה בטח יש מסמכים שמעידים על זה

ד"ר זיוה חממא:  נכון? את זה תגישו

ד"ר זיוה חממא:  לא משנה אם זה מאפס"ה או מגורם אחר

ד"ר אדוארד טל: ואם זה Presale certificate ממשלתי?     

ד"ר זיוה חממא: Presale certificate לא מעיד שזה נבדק

שרון גוטמן טרודלר: לא מעיד שזה נבדק

אוריאל בוסו: טוב, תודה

ד"ר אדוארד טל: אבל 20 שנה מוכרים את זה

אוריאל בוסו: בבקשה

אוריאל בוסו:  ממשיכים את ההוראה כפי שהיא

שני דור: מצאנו פה משהו שגם אירופה לא עלתה על זה עד עכשיו

אוריאל בוסו: תודה פנינה

אוריאל בוסו:  בבקשה

נעה בן שבת: אנחנו נדלג על סעיף 31א שקשור לנושאים שעדיין נשארים במחלוקת

נעה בן שבת:  ונעבור לסעיף 32

נעה בן שבת:  פסקה 32

נעה בן שבת: אנחנו מדברים כאן על סימן שעוסק בנושא של התוכנית בטיחות מזון

נעה בן שבת:  בהגדרה, גם בהגדרה תוכנית בטיחות מזון, שכרגע היא מוגדרת ומפנה לסעיפים שנוספים כאן בהסדר

נעה בן שבת:  והיא גם עוסקת בנושא הווטרינרי, מוחקת את הסעיף בהוראות הווטרינריות שמתייחסות בעצם להחשיב אדם, לא קוראים לזה יצרן נאות, אבל נותנים לו מתן אישור נאות

נעה בן שבת:  זה סעיף 178 שהוא תוכנו של סימן משנה א', סימן ב' לפרק ח'

נעה בן שבת:       זה ייכנס לתוקף, ההוראה הזאת תיכנס לתוקף באוגוסט 2026, יחד עם ההוראות של היצרן הנאות

אוריאל בוסו: אוקיי

נעה בן שבת: אנחנו נדלג גם על סעיף 33א שגם הוא עדיין במחלוקת בין המשרדים

נעה בן שבת: אולי גם פה, סליחה אדוני, התחלנו לקרוא

נעה בן שבת:  אבל אני חושבת שאנחנו נצטרך לדלג על ההוראות, על ההוראות האלה

אוריאל בוסו: למה?     

נעה בן שבת: אנחנו כרגע, גם על פסקה 1 שקראנו אותה עכשיו

נעה בן שבת:  הפסקאות האלה הן למעשות נכנסות לסעיף 256 שקובע עבירות פליליות

נעה בן שבת:  והוא מתייחס לנושא של היתר הפעלה, סימון חיי מזון, אורך חיי מזון

נעה בן שבת:  ומתייחס גם לבעל היתר הפעלה

נעה בן שבת:  ואנחנו נדלג עליהם

אוריאל בוסו: על כל 34 למעשה?     

נעה בן שבת: השאלה אם כל כל 34

אוריאל בוסו: כן, תעשי על כל 34, זה לא משנה

נעה בן שבת: טוב

נעה בן שבת:   כן, 35 אפשר לקרוא

אוריאל בוסו: מה ההבדל? מה זה, יבואן או מייבא מזון?     

נעה בן שבת: היה, הנוסח שעבר ב-2021 דיבר על מזון במסלול האירופי

נעה בן שבת:  והדיוק שנעשה כאן והיו הרבה תיקוני ניסוח, דיבר על כך שהמסלול האירופי הוא מסלול לייבוא מזון

נעה בן שבת:  המזון הוא לא במסלול האירופי, הייבוא הוא במסלול האירופי

נעה בן שבת:  אז זה היה הדיוק שנעשה כאן

אריאל צרפתי: 36

נעה בן שבת: רגע, אני רק רוצה לוודא עם משרד המשפטים, אם אתם חושבים שאנחנו יכולים לקרוא כבר את סעיף 36

קריאה: את 1א והיתר לא

נעה בן שבת: אוקיי

אוריאל בוסו: אוקיי, אז 1א כן, ב1 לא

נעה בן שבת: א ואחרי זה א1 ו-ב ו-ב1 וכו' אנחנו לא נקרא

אוריאל בוסו: אוקיי

אוריאל בוסו: למה? אם אנחנו את רוב הסעיף לא נקרא, אז נדלג על 36

נעה בן שבת: אז נדלג על 36

נעה בן שבת:  אז גם על, השאלה אם אתם רוצים, אני שואלת אתכם שוב, לגבי העיצומים הכספיים

נעה בן שבת:  אנחנו ישבנו על הנושא הזה, אבל אני מבינה שנשארו לכם עדיין הערות

אוריאל בוסו: פערים?     

נעה בן שבת: ההפרות

קרן רוט: קרן רוט, משרד המשפטים, חקיקה

קרן רוט:       לגבי ההפרות, אפשר להקריא

קרן רוט:  אבל יכול להיות שעוד יהיו שינויים

קרן רוט:  זאת אומרת, כן צריך להכיר את זה

נעה בן שבת: אוקיי

נעה בן שבת:  בסדר, אנחנו את הרוב כן סיימנו אז אנחנו נקרא אותם

נעה בן שבת:       אז אנחנו דילגנו על 36 ונקרא את סעיף 37

נעה בן שבת: אז יש לנו פה, אנחנו דיברנו על כך שההוראות המאומצות, הנוסח המחייב שלהן הוא הנוסח באנגלית

נעה בן שבת:  למרות זאת, כתנאי למתן צו להחלת ההוראות, לעדכונם, יש תרגום לעברית

נעה בן שבת:  והמצב פה מדבר על אי התאמה בין התרגום, תרגום ההוראה לעברית לבין הנוסח האנגלי

נעה בן שבת:  וכשהמפר או מי שחושבים שהוא מפר טוען אני פעלתי לפי הנוסח בתרגום לעברית

נעה בן שבת:  אולי רק, ההוראה הזאת מנוסחת כי הממונה לא יטיל עיצום כספי, כך שלכאורה הממונה נדרש פה לבדוק את הדבר בעצמו, גם אם זה לא נטען כטענת הגנה

נעה בן שבת:       השאלה היא האם, האם צריך להפעיל את זה רק כטענת הגנה, למי שטוען כך? או שבאמת לדרוש בכל פעם שהממונה שמטיל את העיצום הכספי יבחן את הנושא הזה מראש

שני דור: אנחנו נעדיף כטענת הגנה, כמובן

קרן רוט: לא, אבל הרעיון הוא באמת שהממונה יצטרך לראות

שני דור: לא, אם שאלו אותנו

קרן רוט: הרעיון הוא שככל שהממונה רואה באמת שיש, קיים פער בין הנוסח בעברית לבין הנוסח באנגלית והוא פעל לפי הנוסח בעברית אז הוא לא יוכל להטיל עיצום

קרן רוט:  וכמובן שזה יוכל לשמש את זה כטענת הגנה גם

קרן רוט:  זאת אומרת, זה גם כסייג

קרן רוט:  אבל בסופו של דבר, במקור, ברור שמצופה מהממונה שהוא גם יבדוק את הדבר הזה

שני דור: אני חושב כאמירה כללית אנחנו נידרש לבדוק ואנחנו בודקים

שני דור:  אבל טעויות קורות

שני דור:  ולכן טענת הגנה זה דבר מספק לדעתנו

אוריאל בוסו: זה בסדר

אוריאל בוסו:  הלאה

קרן רוט: גם נזכיר שבכל מקרה יש התראה

קרן רוט:  אגב, זה לא תחליף להתראה, אבל כן נזכיר גם את זה

שני דור: לא, אז זה בדיוק העניין

שני דור:  כי אם אנחנו נעשה טענת הגנה ואחר כך התראה אז זה קצת מעקר

שני דור:  ולכן היינו שמחים להישאר רק עם טענת הגנה

קרן רוט: לא

נעה בן שבת: אנחנו תכף נגיע

נעה בן שבת:  אבל כרגע מדובר על כך שהוא לא יטיל עיצום כספי

נעה בן שבת:  הכוונה מבחינתכם הוא גם לא יגיש התראה והוא גם לא יבקש כתב התחייבות וערבון, שאלה האפשרויות שעומדות בפניו לפי החוק הקיים היום?     

אוריאל בוסו: אז מה?     

שני דור: ככל שקיים פער, ואכן נמצא פער בין התרגום ורואים שהוא פעל לפי התרגום בעברית, אז כן, לא אמורים להטיל לא התראה ולא שום דבר

שני דור:  התראה זה סוג של, התראה זה בעצם הפרה לכל דבר ועניין

אוריאל בוסו: אם הוא לא הפר לאחר בדיקה

שני דור: אם הוא לא הפר בסופו של דבר, גם התראה לא ניתן להטיל עליו

נעה בן שבת: אז אולי צריך גם לנסות, להתאים את הנוסח ולדבר על כל החלופות

נעה בן שבת:  כי כרגע מדובר לא יטיל עיצום כספי

קרן רוט: אני חושבת שזה ברור, כי זה מדובר בסייג

קרן רוט:  וברגע שמדובר בסייג אז אתה לא יכול להפעיל

אוריאל בוסו: נוסיף את המילה 'מאחר ואיננו הפרה אז לא יחולו עליו ההוראות ולא ההיטלים הכספיים'

אוריאל בוסו:  לא לקרוא לזה הפרה

קרן רוט: לא, זו יכולה להיות הפרה

קרן רוט:  גם אם אתה מטיל, התראה זה גם כשיש הפרה

אוריאל בוסו: אבל אם אנחנו אומרים שהוא פעל לפי, לפי מה שכתוב בעברית? אז זה לא היה הפרה, ככל שהוא פעל - - -     

קרן רוט: אני חושבת שמה שמפריע לייעוץ המשפטי זה 'לא יטיל עיצום כספי ולא התראה'

נעה בן שבת: כן

אוריאל בוסו: כי את אמרת בעצמך

קרן רוט: זה לא הפרה, נכון

נעה בן שבת: אולי נגיד שזה בכלל לא הפרה

קרן רוט: נכון, זה לא הפרה

קרן רוט:  נכון, זה סייג

קרן רוט:  נכון, נכון

אוריאל בוסו: אז הנגזרות זה לא ולא ולא

קרן רוט: נכון, זה סייג

אוריאל בוסו: זה לא שאתה אומר הפרת, אבל לא יוטל עיצום כספי

אוריאל בוסו:  אנחנו אומרים שהוא פעל, לפחות מה שנראה

נעה בן שבת: אז אולי נראה אם יש תקדים, אם יש נוסח שאפשר למצוא

אוריאל בוסו: תנסחי את זה

נעה בן שבת: שיבטא את זה שאנחנו בכלל לא רואים את זה כהפרה

קרן רוט: אפשר

קרן רוט:  אבל שוב, זה לא מהווה הפרה

קרן רוט:  אני לא בטוחה שצריך

אוריאל בוסו: אז נציין, מאחר והוא פעל לפי כך וכך, אז

נעה בן שבת: בסדר

רז הילמן: אפשר?      

אוריאל בוסו: כן?     

רז הילמן: אם אנחנו בעולם של העיצומים, רק להבין מה צפוי? האם אנחנו צפויים לתקנות הפחתה? נדמה לי שלפני כמה שנים העבירו, אני לא יודע אם פרסמו ברשומות

רז הילמן:  עוד יהיו תקנות הפחתה אחרי החקיקה הזאת?     

קרן רוט: כן

רז הילמן: ומסמך מדיניות אכיפה חדש ייכתב?     

קרן רוט: נכון

רז הילמן: אוקיי

רז הילמן:  וזה לא ייכנס לתוקף בעצם לפני ששני הדברים האלה יקרו?     

קרן רוט: זה החוק דורש

רז הילמן: בסדר, תודה

נעה בן שבת: אבל רק רציתי לשאול, התקנות הפחתה הן עדיין - - -     

קרן רוט: הן לא בתוקף

שרון גוטמן טרודלר: תקנות ההפחתה כרגע הם בשלבים לקראת פרסום להערות הציבור, אם הן עדיין לא פורסמו

נעה בן שבת: אז הם יותאמו גם

שרון גוטמן טרודלר: נכון, אנחנו נגיע לוועדה שוב

שרון גוטמן טרודלר:  נכון, מאחר וזה קרה ב-2016 אנחנו נדרשים שוב לאישור הוועדה

שני דור: לא, אנחנו לא נפרסם עד שלא נאשר את החקיקה פה, כדי שלא

ד"ר אדוארד טל: ברשותכם, אני יכול לחזור אחורה על איזה שהוא סעיף?     

אוריאל בוסו: כן

ד"ר אדוארד טל: במקור, בסעיף 167 לחוק

רז הילמן: חוק המזון

ד"ר אדוארד טל: חוק המזון, כתוב "מזון שאינו ראוי למאכל אדם"

ד"ר אדוארד טל:  אם אפשר לקבל הסבר מה זה אומר

ד"ר אדוארד טל:  אני יודע מזון שמסכן את בריאות הציבור

קריאה: זה לא הדיון

קריאה:  לא הבנתי את השאלה, ולאיזה סעיף?     

ד"ר אדוארד טל: 167א מנהל שירות המזון או רופא ממשלתי, שזה לא רופא של משרד החקלאות להבנתי, שמצא כי מזון המיועד למכירה עלול להזיק לבריאות האדם

קריאה: זה בנוסחים שלנו?     

ד"ר אדוארד טל: כן, כן

שני דור: זה תיקון שמבוקש עכשיו?     

ד"ר אדוארד טל: לא

ד"ר אדוארד טל:  לא, בחוק

שני דור: אז מה השאלה?     

ד"ר אדוארד טל: מה זה מזון שאינו ראוי למאכל אדם?     

ד"ר זיוה חממא: מזון לבעלי חיים?     

קריאה: לא הבנתי, אבל מה השאלה קשורה?     

ד"ר אדוארד טל: מה זה מזון שאינו ראוי למאכל אדם?     

קריאה: מזון לבעלי חיים לדוגמה

ד"ר אדוארד טל: לא, מזון שאינו - - -     

נעה בן שבת: זו שאלה משפטית? אני לא מצליחה להבין

ד"ר אדוארד טל: לא

אוריאל בוסו: זה לא חלק מהצעת החוק

אוריאל בוסו:  אתה רוצה ממנה עמדה במשהו שהוא לא, לא הבנתי

ד"ר אדוארד טל: כן

ד"ר אדוארד טל:  כי יש פה סוגיה

ד"ר אדוארד טל:  ואני הייתי 25 שנה במשרד הבריאות ואני יודע בדיוק למה הכוונה

ד"ר אדוארד טל:  וזה יש פה נטל

שני דור: אבל אנחנו, אתה לא יכול לפתוח סעיפים שאנחנו לא דנים בהם

טטיאנה (טניה) מזרסקי: אז תגיד בבקשה למה הכוונה

טטיאנה (טניה) מזרסקי:  אם אתה יודע, תגיד לנו

ד"ר אדוארד טל: יש פה, אנחנו עוסקים, משרד הבריאות אמון על בטיחות מזון

ד"ר אדוארד טל:  ולא על איכות מזון

שני דור: זה לא נכון

ד"ר אדוארד טל: במטרת החוק כתוב שאיכות מזון רק כשהיא קשורה לבטיחות מזון

ד"ר אדוארד טל:  זאת אומרת, אם האיכות פוגעת, יוצרת בטיחות, בעיה בטיחותית אז כן

ד"ר אדוארד טל:  אבל אם המזון, ועלו מקרים שעלו גם לתקשורת

ד"ר אדוארד טל:  שדג סלמון שהזנב שלו עקום, בגלל שהקפיאו אותו בארגז קטן מידי, וזה יצר כל מיני פסילות - זה מזון, כי מישהו קבע שהדג הזה הוא לא ראוי למאכל אדם

ד"ר אדוארד טל:  על סמך מה קבעו שהדג הזה לא ראוי למאכל אדם?     

שני דור: אתה שואל כאן שאלה מקצועית ולא משפטית

ד"ר אדוארד טל: לא, אני שואל - - -     

שני דור: ואני לא חושבת שזה המקום

ד"ר אדוארד טל: מה ההגדרה של מזון שאיננו ראוי למאכל אדם?     

שני דור: זה בהגדרה מאוד רחבה

ד"ר אדוארד טל: שאין אותה בחוק

שני דור: יש אותה

שני דור:  היא מזון שלא עומד בדרישות החוק הוא לא עומד, מזון שהוא לא ראוי למאכל

ד"ר אדוארד טל: כן, דרפקין, דרפקין, אנחנו מדברים על אותו אדם, דרפקין

שני דור: אם הטענה היא כלפי משרד החקלאות, יש פה נציגים

שני דור:  אולי הם יתערבו

ד"ר אדוארד טל: לא, הטענה היא לגבי זה שאין הגדרה למה זה מזון לא ראוי למאכל אדם

ד"ר אדוארד טל:  ואולי זה מקום גם לטפל בזה

שני דור: השאלה היא מאוד רחבה

שני דור:  ואי אפשר לטפל בהגדרה

שני דור:  א', אי אפשר לפתוח את זה כרגע עכשיו

שני דור:  ו-ב', גם אי אפשר להגדיר

שני דור:  כי אנחנו לא נעשה הגדרה

שני דור:  לכל סוג מזון אחר יש לו הגדרות אחרות מה זה ראוי למאכל ומה לא

שני דור:  ואני לא חושבת שזה כאן הדיון כרגע

ד"ר אדוארד טל: רק 500 ומשהו רופאים וטרינריים ממשלתיים יוכלו להגדיר שמזון הוא אינו ראוי למאכל אדם, כי יש לו שם איזה שהוא כתם

ד"ר אדוארד טל:  חבל

אוריאל בוסו: טוב

אוריאל בוסו:  אנחנו נרשום את זה וננסה לקבל הגדרה יותר מפורטת מה המשמעות של זה

קריאה: אולי כן לקיים אחר כך דיונים

אוריאל בוסו: כן, משרד הבריאות, נשמח קצת לרדת למושג

ד"ר אדוארד טל: תודה רבה

שרון גוטמן טרודלר: סליחה? לא שמעתי

אוריאל בוסו: לא, אני אומר נשמח קצת באמת להבין מה המשמעות מזון שהוא לא

אוריאל בוסו:  בהמשך

טטיאנה (טניה) מזרסקי: לא ראוי למאכל אדם?     

נעה בן שבת: לא, יש גם תקנות

נעה בן שבת:  יש הוראות שאומרות שהמזון, אם הוא כך וכך אז הוא לא ראוי למאכל אדם

נעה בן שבת:  יש פה גם חזקות שקבועות היום בחקיקה

נעה בן שבת:  הן אומרות המזון הזה לא ראוי למאכל אדם

ד"ר אדוארד טל: מבחינה בטיחותית

ד"ר אדוארד טל:  אבל לא מבחינת איכות

נעה בן שבת: בסדר

ד"ר אדוארד טל: פה מדובר על איכות

נעה בן שבת: לא, מבחינה בטיחותית

שרון גוטמן טרודלר: איפה אתה רואה שכתוב שזה קשור לאיכות?     

שני דור: איפה כתוב שזה איכות?     

שרון גוטמן טרודלר: גם, סליחה, פנינה

שני דור: ודרך אגב, יש לנו גם סמכות על איכות

שרון גוטמן טרודלר: גם ההנחה שאמרת מראש שהחוק הזה אינו עניינו באיכות מזון, גם היא הנחה לא נכונה

שרון גוטמן טרודלר:  ההקשר שעשית מבחינת כנראה מקרה ספציפי שאתה רואה לנגד עיניך לבין לא ראוי למאכל אדם לבין איכות - זה משהו שאני לא יודעת על מה אתה מדבר

שרון גוטמן טרודלר:  התסקיר הזה פורסם להערות הציבור

שרון גוטמן טרודלר:  לא זכור לי שקיבלנו הערה כזו ממך בעניין הזה

שרון גוטמן טרודלר:  וגם אני לא כל כך מבינה מה זה קשור לדיון עצמו

אוריאל בוסו: כן

אוריאל בוסו:  הוא העלה קריאת ביניים

אוריאל בוסו:  אבל רצית לשאול משהו שם?     

שני דור: אבל אדוני, גם הוא צריך לפנות לסעיף 6 בחוק, שמאוד מגדיר את הנושא בכללותו

שני דור:  המזון רקוב או שיש בו רקב

שני דור:  המזון עבר שינוי לא אופייני של צבע, מרקם, ריח או טעם

שני דור:  כחלק שיטתי מתהליך המזון הושחת

שני דור:  נמצא בו חומר רעיל או מזיק, חסר בו רכיבים

שני דור:  יש פה, החוק מגדיר

אוריאל בוסו: מפרט

שני דור: מפרט במספר רב של, חל על כלל סוגי המזון כמובן

שני דור:  אנחנו לא מדברים פה דווקא על דגים באופן פרטני

שני דור:  ועל מספר המקרים שבעצם מוציאים את המזון כמזון לא ראוי לאכילה

אוריאל בוסו: כן, בבקשה

אוריאל בוסו:  מה השם?     

ד"ר רוני סורקיס: רוני סורקיס, ד"ר רוני סורקיס, שופרסל

ד"ר רוני סורקיס:       אני, אני חושב קודם כל שהאמירה של מנהלת שירות המזון שזאת הגדרה מאוד מאוד רחבה, זה נכון

ד"ר רוני סורקיס:  אבל זה טומן בחובו בעיות

ד"ר רוני סורקיס:  ואני מצטרף למה שד"ר טל דיבר עליו פה

ד"ר רוני סורקיס:  שישנם מקרים שדרך אגב נפסלים דברים בגלל נראה לזה טיב

ד"ר רוני סורקיס:  כלומר, אני לא מדבר פה, המזון הוא ראוי למאכל אדם, המזון הוא בטוח מבחינה בטיחותית

אוריאל בוסו: מה החלוקה בין טיב לבין?     

ד"ר רוני סורקיס: יפה, אוקיי

ד"ר רוני סורקיס:  יכול להיות מזון שהוא ראוי למאכל אדם, אבל הוא לא ברמת פרימיום

ד"ר רוני סורקיס:  הוא רק ברמה בינונית

ד"ר רוני סורקיס:  אבל הוא ראוי למאכל אדם ובמיוחד במזונות שנדרשים לטיפול תרמי

ד"ר רוני סורקיס:  אני מרחיב עכשיו כרגע את מה שדיבר עליו ד"ר טל ואני גם טוען שגם בשטח ההגדרות הן מאוד מאוד מעורפלות וישנם מקומות שהם מאוד מאוד קיצוניים

ד"ר רוני סורקיס:  ולכן נזרקים מזונות לפח בלי הצדקה

ד"ר רוני סורקיס:  וישנם מקומות שזה לא קורה

ד"ר רוני סורקיס:  והנושא הזה צריך לדייק אותו וצריך לחדד אותו

ד"ר רוני סורקיס:  במיוחד כרגע ההפרדה באמת לגבי טיב או איכות ולגבי בטיחות מזון

ד"ר רוני סורקיס:  צריך לעשות איזה שהיא הפרדה מסוימת בנושא הזה

ד"ר רוני סורקיס:  כי האיכות, כלומר הטיב, האם זה מזון פרימיום או מזון ברמה מעולה או מזון ברמה מובחרת או מזון ברמה כזאת - זה כבר בחירה של הספק, יצרן, אל מול הלקוח

ד"ר רוני סורקיס:  זה כבר לא המנדט שיש למשרד הבריאות באמת לשמור על בריאות התושבים במדינת ישראל

ד"ר רוני סורקיס:  וצריך לדייק את הדבר הזה, כי יש כאן פגיעה כספית

ד"ר רוני סורקיס:  ומעבר לזה, יש גם, כפי שאמרתי, אי אחידות בין האזורים השונים

אוריאל בוסו: יש אי בהירות מסוימת

שני דור: לא

שני דור:  אני חושבת שחלק מהעניינים אנחנו כן באים ואומרים באמירה מאוד, שהמטרה המרכזית שלשמה אנחנו נמצאים זה שמירה על בריאות הציבור ונושא של בטיחות מזון

שני דור:  אנחנו מצד שני באים ואומרים יש גם, לא צריך לעשות הטעיה של ציבור

שני דור:  והציבור לא יכול לקבל מזון רקוב או גם אם הוא לא, גם אם הוא בטוח, עדיין יש, הנראות משחקת תפקיד

שני דור:  ועם זאת, אנחנו כן גם באים ואומרים צריך לחדד את הנהלים אצלנו, לתקן את הדברים, בשביל לעשות אחידות פיקוח

שני דור:  שהחלטות יהיו בצורה אחראית

שני דור:  ואנחנו כאן, גם אם יש, אי אפשר לפתור את הכל בלתקן את החוק ולרדת לכל דבר לגופו של עניין

שני דור:  ויש מקרים, יש לנו ועדת חריגים

שני דור:  מגיעים להערכות וניהול סיכונים

שני דור:  וככל שגם אם אנחנו עושים טעות, אז הם יודעים את הכתובת איפה למצוא אותנו

שרון גוטמן טרודלר: אני אוסיף רק שגם בסעיף 167 שאתה הפנית אליו, יש אפשרות, קודם כל יש הזדמנות לשימוע

שרון גוטמן טרודלר:  ודבר שני, על סעיפי החוק יש אפשרות להשגה

שרון גוטמן טרודלר:  ובמידה וההליך הזה לא, לא מניח את הדעת של העוסק במזון, יש אפשרות גם לפנות לבית משפט

אוריאל בוסו: הם, תקשיבי, הם לא רוצים להגיע להשגות ולדיונים

אוריאל בוסו:  שיהיה יותר ברור מה, מה פסול מבחינת סכנת חיים, מבחינת בריאות הציבור ומה - - -     

שרון גוטמן טרודלר: החוק הזה 325 סעיפים

שרון גוטמן טרודלר:  לעשות בו עוד הגדרות, אני לא יודעת אם יש הגדרה באירופה למה זה מזון לא ראוי למאכל אדם

שרון גוטמן טרודלר:  לגבי בשר למשל, אנחנו נוגעים פה באורך חיי מדף

שרון גוטמן טרודלר:  יש סעיפים באמת ספציפיים, כמו שהיועצת המשפטית אמרה, שבשר טחון שנמכר מעבר ל-X ימים במצב מסוים, יש חזקה שהוא לא ראוי למאכל אדם

שרון גוטמן טרודלר:  ולכן יש שימוש במונח הזה

שרון גוטמן טרודלר:  שזה כרגע משהו שאנחנו כאן מנסים לקדם, שהיצרן ייקבע את אורך חיי המדף ולא החקיקה

שרון גוטמן טרודלר:  אז אני לא יודעת אם באירופה יש הגדרה כזו נורא נורא ספציפית מה זה

שרון גוטמן טרודלר:  וברגע שהיא נעשית יש כפתור שלוחצים ואז משמידים

שרון גוטמן טרודלר:  לא יודעת אם זה קיים

שרון גוטמן טרודלר:  אני רואה קושי להגדיר את זה ככה

ד"ר אדוארד טל: אולי פשוט לא להשתמש במושג הזה, אלא מזון שמסכן את בריאות הציבור

ד"ר אדוארד טל:  מזון לא ראוי למאכל אדם, יש פה בעיה

אוריאל בוסו: אוקיי

אוריאל בוסו:  אנחנו נבקש, ננס לחדד ולרדת יותר לנקודות

אוריאל בוסו:  אני בהמשך אעמוד מול משרד הבריאות בנושא הזה

אוריאל בוסו:  אני אשמח להמשיך

אוריאל בוסו:  תודה

אוריאל בוסו:  הערה חשובה

נעה בן שבת: אז כאן אנחנו מפנים לאותה הפרה שקראנו אותה קודם, שמייצר, מייבא או מוכר מזון, בניגוד להוראה מההוראות המומלצות החלה לגביו, כמפורט בתוספת השנייה ב'

נעה בן שבת:  סליחה, זה צריך להיות הוראות ספציפיות החלה לגביו, בניגוד להוראות סעיף 4

נעה בן שבת:  וכאן, אנחנו מזהירים שלא יוטל עיצום כספי בשל הפרה, בשבל אותה הפרה, אלא לאחר שנמסרה למפר התראה לפי הוראות סימן זה

נעה בן שבת:       אז עכשיו עולות כמה שאלות: דבר ראשון, מה נחשב אותה הפרה? אנחנו מדברים על אדם, יכול להיות שבן אדם, נותנים לו קודם התראה

נעה בן שבת:  אחרי זה במנגנון שקבוע כבר בחוק אומרים שאם הוא עבר את אותה עבירה בתוך שנתיים, אז כבר יטילו עליו

קרן רוט: היה והוא עושה את זה שוב כמובן

נעה בן שבת: אם הוא עושה את זה שוב

נעה בן שבת:  דבר ראשון, השאלה היא מה נחשבת אותה הפרה

נעה בן שבת:  והשאלה היא אם ההתראה לא מדברת רק על ההפרה הראשונה? כי יכול להיות שהוא עושה את אותה פעולה כמה וכמה פעמים, אבל בהפרש של יותר משנתיים

נעה בן שבת:  ואז השאלה אם צריך עדיין ליהנות מההגנה הזאת של, של ההתראה

נעה בן שבת:  כי הוא יודע איך להתנהג

נעה בן שבת:  זו שאלה אחת

נעה בן שבת:      ושאלה שנייה, הרחבה שנייה שמוצעת זה להגיד גם, להתייחס גם למצב של לא יוטלו כתב התחייבות ועירבון, שזה אני מבינה שהוא החלופה להטלת עיצום כספי שקיימת בחוק

קרן רוט: אז כן, קודם כל לגבי כתב התחייבות ועירבון, התשובה היא שכן

קרן רוט:  זאת אומרת, התראה זה תמיד שלב מקדמי וזה לא, זאת אומרת זה תמיד או עיצום או כתב התחייבות ועירבון וזה לא קשור

קרן רוט:       לגבי שאלתך הראשונה

קרן רוט:  אז שוב, אנחנו לא שינינו את המנגנון עצמו של מנגנון ההתראה

קרן רוט:  ולכן מה שחל כרגע זה באמת מה שקבוע

קרן רוט:  זאת אומרת, אם חולפות שנתיים אז אנחנו מתחילים את הדברים מההתחלה

קרן רוט:  זאת אומרת לא, אין שינוי במובן הזה

קרן רוט:  וכשם שאם היינו קובעים מנגנון התראה לכל הפרה אחרת אז היינו צריכים לעשות את זה, לעבוד לפי המנגנון הקיים

קרן רוט:  כך גם אנחנו עושים בנוגע לדבר הזה

נעה בן שבת: השאלה אם מוצדק להפעיל את המנגנון הזה של התראה, לחייב שוב לחזור למנגנון של התראה כשחלפו שנתיים

נעה בן שבת:  כשאנחנו יודעים שהוא יצרן, זה עיסוקו והוא חוזר פעם אחר פעם על אותה הפרה

שני דור: כאילו, את בעצם מתכוונת שצריך להיות ברור שזה על ההפרה הראשונה?      

נעה בן שבת: שזה על ההפרה הראשונה התראה

נעה בן שבת:  ואחר כך, כעבור שנתיים, אם הוא חוזר שוב, אז יכול להיות

קרן רוט: אני חושבת שמדובר בשאלה שהיא שאלה הרבה יותר רוחבית מהשאלה הספציפית פה להוראות המאומצות

קרן רוט:  כי בעצם אנחנו מדברים על שינוי של המנגנון

קרן רוט:  הרי מה שונה הנושא פה של הוראות המאומצות אם הפרה אחרת שיש עליה התראה אם אנחנו מחילים את אותו מנגנון? ואם אנחנו רוצים לשנות את המנגנון אז אנחנו צריכים לעסוק פה בשאלה שהיא הרבה יותר רוחבית

אוריאל בוסו: תמיד צריך לזכור, כשאנחנו בדיונים הללו, קרן, שאנחנו בדיונים כחלק מחוק ההסדרים והסרת חסמים ורגולציות נוספות בשביל להקל על היבואן ועל המשווק ועל כולם

אוריאל בוסו:  אז כל נקודה שעולה פה היא בסוף, איפה השאלות? למה אנחנו נתקלים, מה מסבך גם כן את הסוחר, גם את היבואן וגם את המשווק, גם את הכל

אוריאל בוסו:  אלה דברים שאנחנו צריכים תמיד לשים למול עינינו איפה אנחנו מפרקים את זה ומפשטים את הנושא הזה ולא מכניסים מנגנונים נוספים

אוריאל בוסו:  או דברים שקיימים

אוריאל בוסו:  כמו שאת אומרת במקרו של פיקוח, האם פה אפשר לשנות

אוריאל בוסו:  זה, אלה ההערות

נעה בן שבת: כן

נעה בן שבת:  אז למעשה, למעשה

קרן רוט: אני, חשוב לי גם להגיד

קרן רוט:  חשוב לי להגיד בהקשר של מה שאמרת עכשיו, דווקא בגלל שמדובר במנגנון שהוא מאוד מאוד חדש ומאוד מאוד ייחודי ויוצא דופן, היה לנו באמת חשוב לקחת אותו מאוד מאוד בזהירות כשאנחנו מתחילים להפעיל סנקציות שהן סנקציות עיצומיות

קרן רוט:  ולכן גם יש לנו את הסייג שקבענו אותו בנוגע לתרגום לעברית, כדי להבין שיש מצבים שבהם אנשים יסתמכו על אותו תרגום, למרות שהם מחויבים לנוסח באנגלית

אוריאל בוסו: חיובי

קרן רוט: וגם, לכן אנחנו הוספנו את החובה למנגנון התראה

קרן רוט:  אני מזכירה שהיום בחוק אין חובה למנגנון התראה על כל ההפרות

קרן רוט:  ופה אנחנו פשוט הוספנו חובה בשביל באמת לנהוג בזהירות משנה כשמדובר בהוראות שהן הוראות מאומצות

קרן רוט:  לפני שאנחנו מטילים סנקציות

אוריאל בוסו: אוקיי, חידדנו

אוריאל בוסו:  בבקשה

אוריאל בוסו:  39

נעה בן שבת: אני מתלבטת אם לעבור עכשיו ולקרוא את ההפרות שבתוספת השנייה א'

נעה בן שבת:  אולי נעבור ונקרא אותן בתוספת השנייה

נעה בן שבת:  סליחה, תוספת שנייה ב'

נעה בן שבת:  זה עמוד 23, פסקה 46

נעה בן שבת: אני לא אקרא את כולה

נעה בן שבת:  אבל מפנים לתקנה

נעה בן שבת:  וגם תקנה 2073/2005 וגם תקנה 396/2005

נעה בן שבת:  מוזכרות פה שלוש מתוך התקנות האירופיות המאומצות כעת

נעה בן שבת:  אני מבינה שהתקנה הרביעית אתם תופסים אותה כחלק, כחלק מתקנה אחרת

נעה בן שבת:  נכון? אתם רוצים אולי, ולכן לא הוקשה לה הפרה ספציפי

נעה בן שבת:       אז אחרי שהוגדרו התקנות, אני מבינה שאתן פניתן, קרן, אני מבינה שאתם פניתם וממש מיקדתם את ההפרות המאומצות, כדי לא להפנות ישירות להפרות לפי הדין האירופי

קרן רוט: נכון

קרן רוט:  את מדברת על החלוקה בין חלק א' לחלק ב'?     

נעה בן שבת: כן

נעה בן שבת:  חלק א' הוא ההגדרות

קרן רוט: חלק א' הוא בעצם התקנות עצמן שהן רלוונטיות לנושא של העיצומים

קרן רוט:  וכמו שאפשר לראות, לא את כל התקנות אימצנו בכלל לנושא של העיצומים

קרן רוט:  וחלק ב' באמת מתמקד גם, עושה חלוקה יותר ברורה של ההפרה עצמה

קרן רוט:  שהיא מבהירה לכל גורם מפוקח מה בעצם ההפרה שיכולה לחול עליו בהתחשב בהוראה המדויקת גם לסעיף עצמו וגם לתת הסעיף

קרן רוט:  ולגורם המפר עצמו, מי הגורם שיכול להיות חשוף לאותם הפרות

נעה בן שבת: זאת אומרת, האיסור הוא באמת על ייצור, ייבוא או מכירה של המזון שקבוע בסעיף 1 לתקנה האמורה

נעה בן שבת:  ובתקנה 2 מדברים על איזה שהוא, איזה שהיא פעולה שעושים לגבי או דרך החישוב של המזהם, של המזהם ברמה העולה לרמה המירבית המותרת

מיקי רוזנטל: נעמי רוזנטל, שופרסל

מיקי רוזנטל:  אם אפשר להתייחס

מיקי רוזנטל:       ההפרה מייצר, מייבא או מוכר מזון המפורט, סעיף 1

מיקי רוזנטל:  למה משווק נכנס לסיפור הזה?      

אוריאל בוסו: יצרן, יבואן או משווק

אוריאל בוסו:  כן

נעה בן שבת: תקנה אירופית מדברת - - - את דרכי השיווק

שני דור: אם זה בדרכי השיווק, חזקה אם תוכיחי אחר כך בסעיף, כפי שציינו מקודם, אז את תהיי פטורה

שני דור:  אבל את עדיין יש לך אחריות בתור סוחרת

אוריאל בוסו: כמו שדיברנו קודם, תביאי למשל מהרשות

שני דור: יש לך אחריות

מיקי רוזנטל: לא, אבל אנחנו לא מדברים על האזור

מיקי רוזנטל:  אנחנו מדברים על - - -     

שני דור: לא משנה, לא משנה

אוריאל בוסו: אבל אמרתי כדוגמה, המשווק במקרה הזה הוא האוטוריטה שהוא יותר משמעותי במקרה הזה

מיקי רוזנטל: נכון

מיקי רוזנטל:  אבל במקרה אחר של יבואן מזון, שיש משווק אחר שמשווק את המוצר, האם הוא גם גורם מפר?     

אוריאל בוסו: מישהו בשרשרת צריך כאן לעמוד ולקחת אחריות

מיקי רוזנטל: אחד מהם? כאילו, זה לא גם משווק

מיקי רוזנטל:  זאת אומרת, זה יכול להיות המשווק אבל - - -     

אוריאל בוסו: בבקשה

אוריאל בוסו:  אם יש לי את היצרן שלו בארץ אז הוא צריך לעמוד ולהגיד שאני עמדתי על פי הוראות היצרן ונסמכתי על זה

מיקי רוזנטל: נכון

מיקי רוזנטל:  אבל אם יש לי יצרן בארץ ומשווק בארץ, כאילו אני לא רואה שום סיבה מלבד הדוגמה שהבאתם קודם, שהמשווק יהיה אחראי על מוצר

שרון גוטמן טרודלר: למשווק, להבדיל מהיצרן והיבואן יש הגנות

שרון גוטמן טרודלר:  דיברנו על זה מקודם

שרון גוטמן טרודלר:  למשווק יש הגנות, בגלל הבעיה שאת מעוררת, יש את סעיף 132 שנותן הגנות מכל, מכל הליך שהוא: גם פלילי, גם אזרחי וגם מנהלי

שרון גוטמן טרודלר:  יש הגנה על המשווק, דקה, בהנחה והוא קנה קופסה סגורה והוא לא יכול לדעת מה יש בתוכה

שרון גוטמן טרודלר:  אוקיי?      

מיקי רוזנטל: אבל עדיין

שרון גוטמן טרודלר: זה, זה דבר ראשון

שרון גוטמן טרודלר:       דבר שני, גם באירופה אין הפרדה בין, בין העוסקים במזון

שרון גוטמן טרודלר:  החקיקה היא רלוונטית לכולם

שרון גוטמן טרודלר:  וכל הרעיון של חוק המזון, אם אני מזכירה, לפני 7 שנים, היה שהאחריות היא של העוסק במזון

שרון גוטמן טרודלר:  לא משנה מי בשרשרת, הוא אחראי על המזון שהוא קיבל לידיו

שרון גוטמן טרודלר:  ולכן החובות לגבי בטיחות המזון חלות לגביו

שרון גוטמן טרודלר:  יש לו את ההגנות, אם הוא עשה את הכל לוודא שהוא קנה מיצרן או מיבואן מורשה וקיבל את כל הבדיקות ואת כל ההצהרות הרלוונטיות אז קמה לו הגנה

שרון גוטמן טרודלר:  אבל במידה ולא, והוא קונה למשל מיצרן לא מורשה ובמזון יש, והוא לא עשה אף בדיקה

שרון גוטמן טרודלר:  הוא לא ביקש אף בדיקה

שרון גוטמן טרודלר:  לא תקום לו ההגנה

שרון גוטמן טרודלר:  ולכן יש לו אחריות

שרון גוטמן טרודלר:  הוא בכל זאת לא מוכר משהו תמים, הוא מוכר מזון שאנחנו אוכלים ולכן קמה לו האחריות

שרון גוטמן טרודלר:  זה, אגב, לכל אורך חוק המזון

שרון גוטמן טרודלר:  לאו דווקא מתעורר כאן מתוך ההוראות המאומצות

שרון גוטמן טרודלר:  זה כבר היה בסעיף 5 לחוק, בסעיף 6 לחוק

שרון גוטמן טרודלר:  בכל חלק, פרק ב' לחוק, האחריות היא על כך, על כלל השרשרת

שרון גוטמן טרודלר:  וזה לא צריך להיות שונה לגבי ההוראות המאומצות

מיקי רוזנטל: אז אני רק רוצה לוודא לגבי המשווק, שבמידה והוא בודק שהוא משווק מוצר של יצרן מאושר או יבואן מורשה

שני דור: ואת עשית את ניהול סיכונים ובדקת

שני דור:  ויש לך את ההגנה שניהלת מערכת בקרת איכות לפני שבחרת לשווק את המוצר הספציפי הזה

שני דור:  ובכל זאת, עשית ככל העולה במסגרת הפעולות, עשית את כל מה שאת יכולה ועדיין נמצא - אז סעיף החזקה יחול עלייך

שני דור:  ואם לא, אז תשאי באחריות

שני דור:  כאילו, המשווק יישא באחריות

אוריאל בוסו: כן, מה השם? תחזור

ד"ר רוני סורקיס: שלום, רוני סורקיס, שופרסל

ד"ר רוני סורקיס:       אני רוצה להגיד משהו שאני חושב שהוא קודם כל עקרוני, ואני העליתי את זה בישיבה הקודמת

ד"ר רוני סורקיס:  התקנים והפרמטרים שנקבעו, נקבעו למוצרים סגורים

ד"ר רוני סורקיס:  ומה שקורה זה שמגיע משרד הבריאות ובודק מוצרים פתוחים

ד"ר רוני סורקיס:  אוקיי? לדוגמה, אני אקח גבינות

ד"ר רוני סורקיס:  אוקיי? לגבינות יש תקן, יש פרמטר

ד"ר רוני סורקיס:  ועם זאת, כאשר פותחים מוצר אי אפשר לנסות ולצפות שהפרמטרים יישארו אותו דבר

ד"ר רוני סורקיס:  אותו דבר בסלט, אותו דבר במוצרים נוספים שנמכרים בדרכי השיווק

ד"ר רוני סורקיס:  עכשיו, זה שהתקנים נכונים לגבי יציאה מהמפעל זה בסדר גמור

ד"ר רוני סורקיס:  אבל הפרקטיקה היא שמוצרים כאלה נפתחים בדרכי השיווק

ד"ר רוני סורקיס:  ולאחר שמוצר נפתח אי אפשר לצפות שהפרמטרים המיקרוביאליים שקיימים בו יישארו אותו דבר

שני דור: אנחנו מדברים על כימיים

שני דור:  אוקיי? בוא נדייק את העניין

שני דור:  1881 זה מזהמים כימיים

שני דור:  ואנחנו כרגע, נגיע למזהמים המיקרוביאליים, תראה אם יש שם את ההפרה

שני דור:  אין חולק שהמזהמים הכימיים מגיעים למוצר בתהליך הייצור

שני דור:  בחומר הגלם

שני דור:  הם לא קופצים במהלך הפתיחה של האריזה בסופר

ד"ר רוני סורקיס: כן

ד"ר רוני סורקיס:  אבל דרך אגב, כשמדברים על מזון מדברים גם על פירות וירקות

ד"ר רוני סורקיס:  מדברים על מגוון רחב של תחומים

ד"ר רוני סורקיס:  ואנחנו צריכים לשבת לדבר על זה

ד"ר רוני סורקיס:  דרך אגב, לעיתים, לעיתים המוצרים האלה שמגיעים, הם מגיעים לאחר שהם קיבלו אישור שלכם לייבוא במעברים או בייבוא מחו"ל

ד"ר רוני סורקיס:  ובכל זאת, אנחנו נמצאים, ואנחנו עשינו את כל מה שאנחנו צריכים לעשות

ד"ר רוני סורקיס:  אבל אנחנו עומדים בקו האש

שני דור: אז יש לך את 132

ד"ר רוני סורקיס: אנחנו, סליחה, אנחנו עובדים אך ורק עם ספקים מאושרים

שני דור: נו, אז מה הבעיה?     

ד"ר רוני סורקיס: נקודה

ד"ר רוני סורקיס:  ובכל זאת, אנחנו משלמים כל פעם קנסות

ד"ר רוני סורקיס:  צריך להגיד את זה

אוריאל בוסו: כן, משרד המשפטים, שי סומך

שי סומך: הדיון על אחריות המשווק היה עוד ברפורמת הקורנפלקס, חוק שנכנס, סעיף 132 משקף את, באמת את, את ההסדר לגבי האחריות של המשווקים

שי סומך:  זה באמת זה נושא כבר שהוסדר, שהתקיים לגביו דיון יסודי ומקיף

אוריאל בוסו: מה, מה זה אומר? שופרסל?      

ד"ר רוני סורקיס: אני לא הצלחתי לשמוע, סליחה

קריאה: התשובה של שי היא להערה של נעמי, לא להערה

מיקי רוזנטל: אתה אומר שדיברנו על זה פעם, אבל אנחנו עדיין בסעיפים שאנחנו מדברים עליהם בתקנות מאומצות

מיקי רוזנטל:  אז כאילו אפשר להעלות את הנושא, שלא ברור לי

מיקי רוזנטל:  כאילו, אני מקבלת את התשובה שלכם, אבל אני מדברת, אחריות משווק על, הגיוני שמוצר הפשיר או דברים שבאחריות המשווק

מיקי רוזנטל:  המקפיא מקולקל

מיקי רוזנטל:  אבל זה שיש לי משהו כימי במוצר, של 1881 כשזה ברמת יצרן יבואן או יצרן ישראלי, לי לא ברור למה המשווק צריך לקחת על זה אחריות כשהוא מוודא שהוא עובד עם יצרן או יבואן מאושר

מיקי רוזנטל:  זאת ההערה

אוריאל בוסו: מישהו יודע לענות על זה?     

שרון גוטמן טרודלר: אני אולי לא הייתי מספיק ברורה

שרון גוטמן טרודלר:  סעיף 132 מציין חמישה תנאים מצטברים שעל המשווק להוכיח כדי לזכות בהגנה, גם מתובענות ייצוגיות, גם מהליכי אכיפה של עיצומים כספיים וגם מהליכים פליליים

שרון גוטמן טרודלר:  יש חמישה סעיפים, אני יכולה להקריא אותם: 

שרון גוטמן טרודלר: נקט בתחום שליטתו את כל האמצעים הנדרשים לפי דין לשמירה על המזון בהתאם לשאר הוראות חקיקת המזון החלות עליו לעניין החזקת המזון, הטיפול בו ומכירתו

שרון גוטמן טרודלר:  לעניינך, טמפרטורה נכונה

אוריאל בוסו: שאלה

אוריאל בוסו:  פג תוקף למשל? במקרה הזה לא רלוונטי?     

שני דור: מדברים על 1881

אוריאל בוסו: כי המשווק, אני מתכוון אליו

שני דור: אז אם תעמדי בכל זה

אוריאל בוסו: אוקיי, היא אומרת עכשיו למשל טמפרטורת המזון, בהובלה, בשיווק

אוריאל בוסו:  אי אפשר להעלים עין, אוקיי? אז זה אחריות על מי? אתה לא יכול ללכת עכשיו ליצרן

אוריאל בוסו:  כי הוא אומר אין בעיה

שרון גוטמן טרודלר: גם אם המזהם הכימי למשל גרם לקלקול נראה לעין, כמו אריזה התנפחה, לצורך העניין, גם לו קמה החזקה

שרון גוטמן טרודלר:  כי המשווק צריך לראות אם משהו לא בסדר או לא תקין באריזה

שרון גוטמן טרודלר:  אז בעצם כל הסעיפים שלא הספקתי לקרוא את כולם, כי זה סתם ייקח הרבה זמן והם בפניכם, כל הסעיפים הללו של החזקה, בהנחה והם מתקיימים אין אחריות למשווק

מיקי רוזנטל: אוקיי

שני דור: ואנחנו מדברים פה לא רק על שופרסל

שני דור:  אני מניחה ששופרסל עושה את הכל

ד"ר רוני סורקיס: כן, כן, נכון

שני דור: אבל אם, במידה ויש משווקים שלא עושים, עליהם לא תחול החזקה

ד"ר רוני סורקיס: אבל אני רוצה להעלות

ד"ר רוני סורקיס:  קודם כל, כתוב פה שכל התנאים צריכים להתבצע וזה לא רק אחד מהם, אלא כולם

ד"ר רוני סורקיס:  כתוב כאן

ד"ר רוני סורקיס:  אם מתקיימים כל אלה

ד"ר רוני סורקיס:  אבל למטה כתוב, בסעיף האחרון: "הוראות אלה לא יחולו לעניין משווק מותג פרטי"

ד"ר רוני סורקיס:  כלומר, אם רשת מסוימת מחזיקה במותג פרטי, כל ההגנות האלה, א' לא קיימות

ד"ר רוני סורקיס:  אוקיי? ואני מדבר על מוצר - - -     

שרון גוטמן טרודלר: כי אתה היצרן

שרון גוטמן טרודלר:  אתה הרי היצרן

ד"ר רוני סורקיס: שנייה

ד"ר רוני סורקיס:  שנייה רגע, שנייה

ד"ר רוני סורקיס:  אני מדבר על מוצר שאתם אישרתם את הכניסה שלו

שני דור: אז מה

שני דור:  אבל האישור שלנו

ד"ר רוני סורקיס: אז רגע, אז איפה התפקיד, אז למה אתם צריכים

ד"ר רוני סורקיס:  שנייה רגע, שנייה

ד"ר רוני סורקיס:  אז למה אני צריך, אם אני בעצם נוטל את כל האחריות, מה אני צריך את האישור שלכם? אני אומר את זה בכנות

ד"ר רוני סורקיס:  אם אני נושא בכל, אני לא צריך אישור מאף אחד

ד"ר רוני סורקיס:  אני, הכל עליי, ניהול סיכונים עליי, כל התהליכים עליי

ד"ר רוני סורקיס:  ותשחררו

ד"ר רוני סורקיס:  אתם בעצם מחזיקים את המקל בשני הקצוות

ד"ר רוני סורקיס:  מצד אחד אומרים לי אתה אחראי על הכל, מצד שני אומרים אנחנו נפקח

ד"ר רוני סורקיס:  לא נאשר לך, לא ניתן לך, נגביל אותך ותציג לנו

ד"ר רוני סורקיס:  זה לא הולך בקנה אחד

ד"ר רוני סורקיס:  אם אני נותנים לי את הגזר, תנו לי את הגזר

ד"ר רוני סורקיס:  תנו לי אותו במלואו

שני דור: לא

שני דור:  העניין הוא, באמת משרד הבריאות משנה כאן פאזה בהתנהלות, בטח בעולם התוכן של ייבוא

שני דור:  עצם המסלול של היבואן הנאות, זה בדיוק זה

שני דור:  אתה לוקח אחריות ולכן אתה מאשר את המוצר בעצמך

שני דור:  גם המנגנון שבו רגולטור לוקח אחריות ונותן אישור למוצר, אנחנו נותנים בדרך כלל אישורים על סמך ניירת שאנחנו מקבלים, מבעוד מועד

שני דור:  והדיגום הוא נעשה באופן מדגמי

שני דור:  עדיין זה לא אומר

שני דור:  ולכן, ככל שזה יהיה תלוי בנו והזמן, והזמן, והתעשייה תתקדם ויהיו יותר יבואנים נאותים אנחנו בהחלט נרצה להרחיב את המנגנון הזה של היבואן הנאות

שני דור:  כי אנחנו באמת חושבים שהאחריות היא צריכה להיות מוטלת עליכם

שני דור:       אבל עדיין, עם כל זה, ובמנגנון שקיים היום, אישורים או אישור על סמך ניירות זה לא אומר הכל

שני דור:  עדיין יש אחריות

שני דור:  וזה גם האחריות קיימת לך גם היום

אוריאל בוסו: משווק הוא לא האוטוריטה הגדול בנושא - - - נקודות

אוריאל בוסו:  אי אפשר, אתה לא מוציא כאן את האכיפה לגמרי ואומר זהו, מעבר לזה

ד"ר רוני סורקיס: לא

ד"ר רוני סורקיס:  אבל אני אתן דוגמה אחת

ד"ר רוני סורקיס:  בוא נדבר על פירות וירקות

ד"ר רוני סורקיס:  שמשרד הבריאות הוא זה שמאשר אותם בכניסה

ד"ר רוני סורקיס:  אוקיי? במעברים, אתם מאשרים

שני דור: א', בוא נדייק

אוריאל בוסו: משרד החקלאות

שני דור: לא, משרד הבריאות הוא לא מאשר, הוא נותן תעודות שחרור

ד"ר רוני סורקיס: הוא נותן

שני דור: רגע, סליחה

שני דור:  אנחנו לא מאשרים כל מוצר ומוצר ולא הולכים

שני דור:  הדיגומים שלנו הם דיגומים, הם דיגומים אקראיים

שני דור:  אנחנו לא דוגמים את כל המשלוח

שני דור:  ואנחנו גם רואים, לצערנו הרב, שמשלוחים שיצאו לא תקינים בנמלים, אנחנו לא מאשרים את השחרור שלהם

שני דור:  אבל אם אנחנו לא בדקנו ומצאנו את זה אחר כך בדרכי השיווק אנחנו נטיל את זה, כי עדיין האחריות, אתה לא די להסתפק בבדיקה שעשה הרגולטור ולהגיד שאני פטור מכל דבר

ד"ר רוני סורקיס: אבל הדברים צריכים להתחבר לפרקטיקה

ד"ר רוני סורקיס:  כשהמדינה מביאה פירות וירקות, ואתם בדקתם חלקי - - -     

שני דור: לא המדינה מביאה

שני דור:  יבואן מביא

ד"ר רוני סורקיס: היבואנים, היבואן

ד"ר רוני סורקיס:  יבואנים מביאים פירות וירקות

ד"ר רוני סורקיס:  ואתם בודקים את זה ומשחררים את זה

ד"ר רוני סורקיס:  אז עכשיו, או שאתם בודקים מקדמית ואקראית ואז אתם אומרים שזה בסדר, או שאתם משחררים את זה לשיווק

שני דור: סליחה, המזון הוא מזון רגיל היום, הוא משוחרר באופן אוטומטי

ד"ר רוני סורקיס: שנייה

שני דור: מה שעולה למדגם, מה שעולה למדגם, רגע, לא, בוא נדייק עד הסוף

שני דור:  מה שעולה למדגם

ד"ר רוני סורקיס: רגע, אבל תאפשרי לי לסיים את המשפט

שני דור: מה שעולה למדגם נבדק

שני דור:  וככל שהוא נמצא לא תקין המשלוח נאסר לכניסה למדינת ישראל

שני דור:  וכל מה שלא משוחרר, אז מצד אחד אתה רוצה שאנחנו נעצור את הכל ונבדוק את הכל? זה מה שאתה מציע?     

ד"ר רוני סורקיס: אני לא רוצה

ד"ר רוני סורקיס:  אני רק אומר שיש פה סיטואציה בלתי אפשרית ומה הסיטואציה הבלתי אפשרית? מגיעים פירות וירקות

ד"ר רוני סורקיס:  תוקף חיי המדף שלהם הוא קצר מאוד

ד"ר רוני סורקיס:  אתם משחררים את זה אחרי X זמן ולאחר מכן המשווק בעצם עומד, מחזיק את זה אצלו ומישהו יכול לבוא ולדגום אותו

ד"ר רוני סורקיס:  עכשיו, האם, המוצר הזה יובא מחו"ל, מחקלאים מגלובל גאפ, עם כל הדברים

ד"ר רוני סורקיס:  אוקיי? עבר אצלכם, יצא, קיבל אישור שחרור

ד"ר רוני סורקיס:  ועכשיו אנחנו דוגמים אותנו בסחורה בתפזורת או בסחורה ארוזה שנארזה מתוצרת שהגיעה בייבוא ששוחררה על ידכם

ד"ר רוני סורקיס:  ואנחנו בעצם עכשיו נדרשים לשלם קנס

ד"ר רוני סורקיס:  אני חושב שיש פה איזה שהוא מצב, ודרך אגב, אנחנו לא יכולים לראות את זה

ד"ר רוני סורקיס:  אנחנו לא יכולים להסתכל על זה

ד"ר רוני סורקיס:  אין לנו, לאף אחד אין את הכלים האלה בשביל לנתח שיש שם חריגות

ד"ר רוני סורקיס:  אבל בכל זאת, מי שאחראי על זה במאה אחוז זה אנחנו ולא אתם

ד"ר רוני סורקיס:  אבל אם המנגנון הוא כזה, אז שחררו מיידית

ד"ר רוני סורקיס:  אם המנגנון הוא כזה שחררו מיידית

ד"ר רוני סורקיס:  אל תשהו את זה אצלכם

ד"ר רוני סורקיס:  כי זה לא רלוונטי

ד"ר רוני סורקיס:  או שתקחו את המוצרים, קחו את המוצרים, שחררו את הסחורה, תגידו נדגום את זה, כי זה ממילא בשביל סקר אחר כך

ד"ר רוני סורקיס:  כי האקראיות הזאת בעצם היא לא מביאה לשום מקום

ד"ר זיוה חממא: קודם כל, בואו ניקח בחשבון שהרוב המוחלט של פירות וירקות בשווים הם מייצור מקומי

ד"ר רוני סורקיס: לא נכון

ד"ר זיוה חממא: נתונים של משרד החקלאות שנמצא כאן

ד"ר רוני סורקיס: אני אומר לך שלא נכון

ד"ר זיוה חממא: חלק גדול - - -     

ד"ר רוני סורקיס: בסדר

ד"ר רוני סורקיס:  וגם אם כן

ד"ר זיוה חממא: חלק גדול מהם, זאת אומרת שזה לא עובר בכלל את המנגנון של בדיקה במעברים

ד"ר זיוה חממא:  בואו נתחיל מזה

ד"ר זיוה חממא:  מה שכן עובר בבדיקה במעברים נחשב מזון רגיל

ד"ר זיוה חממא:  ולכן אתם עושים, זה נכנס במסלול של נוטיפיקציה, שנעשה על ידי היבואן

ד"ר זיוה חממא:  מה שנבדק במעברים נבדק באופן מדגמי

ד"ר זיוה חממא:  מה שנבדק בשווקים נבדק באופן מדגמי

ד"ר זיוה חממא:  ובואו נסתכל על העובדות

ד"ר זיוה חממא:  אנחנו מוצאים הרבה מאוד חריגות בשווקים בפירות וירקות, בנושא של חומרי הדברה

ד"ר זיוה חממא:  זה אחד

ד"ר זיוה חממא:       דבר שני, לעניין האימוץ של החקיקה האירופית, יש החרגה של פירות וירקות לעניין שאריות חומרי הדברה, אבל לא לגבי כל היתר

אוריאל בוסו: אוקיי, הדברים ברורים

טטיאנה (טניה) מזרסקי: למשל כמו מטורקיה, זה לא אירופה

שני דור: יבוא מזון מטורקיה לא נחשב, פירות וירקות הם לא במסלול האירופי, קודם כל זה דבר אחד

שני דור:  כאילו, הם יכולים להיות

שני דור:  אין לנו איסור שזה לא יהיה

שני דור:  אבל בדרך כלל המסלול הקיים היום הוא הרבה יותר פשוט מהמסלול האירופי

שני דור:  ולייבא מטורקיה, גם טורקיה למיטב ידיעתנו היבואנים אמרו שהם, טורקיה היא יצואנית מאוד גדולה לאירופה ולכן ככל שהם עומדים בדין האירופי אז אמור להיות להם מקל עליהם

שני דור:  אבל לצערנו הרב משרד החקלאות ביקש להחריג את הפירות והירקות

שני דור:  ולכן הדין שלך לגביו זה או החקיקה הישראלית הקיימת היום או הקודקס

טטיאנה (טניה) מזרסקי: קודקס זה שלהם או?     

שרון גוטמן טרודלר: קודקס הבין לאומי

שני דור: קודקס זה חקיקה בין לאומית

אוריאל בוסו: אוקיי

אוריאל בוסו:  את סעיף 3 אפשר להמשיך?     

נעה בן שבת: סעיף 3, אנחנו בתוספת השנייה ב'

נעה בן שבת: כן ממש הם בחרו לדבר על פעולות מסוימות בהגדרה ייצור

נעה בן שבת:  ובכך לצמצם ולדייק את ההוראות

נעה בן שבת:  וזה חל על יצרן בלבד

נעה בן שבת:                   5 היא אחת ההוראות שלגביה אין, אין את החזקה לגבי, למשווק

נעה בן שבת:  יש הם החרגה של החזקה למשווק

נעה בן שבת: כאן עברנו על התקנה 2073

נעה בן שבת:       מה שהיה קבוע כ-7 אנחנו מורידים לאחר בדיקה של הנושא

נעה בן שבת:  אנחנו עוברים לתקנה 8, לסעיף 8 פה לתוספת, שגם לגביו החזקה שניתנת למשווק לא חלה

נעה בן שבת: כן, גם על סעיף 8 אין חזקה

נעה בן שבת:  כי באמת מדובר על אי ציות להוראה לריקול או החזרה יזומה

נעה בן שבת:               אני חושבת ש-"לפי העניין" הוא בכל מקרה

שרון גוטמן טרודלר: סליחה נעה

שרון גוטמן טרודלר:  אנחנו רוצים רק להבהיר לגבי מה שאמרת בהתחלה, כי לא התייחסנו במפורט להפרות לגבי פרט 4, בתוספת השנייה א

שרון גוטמן טרודלר:  כי הם נכנסים בעצם כל החומרים של הכספית, נכנסו כתיקון ב-396

שרון גוטמן טרודלר:  זה בעצם חלק מהתיקון של תקנה 396 ולכן אם יימצא, אם תימצא רמה גבוהה של כספית באחד מהמזונות המפורטים בפרט 4 לתוספת להגדרה, התוספת השנייה א' זה ייחשב הפרה גם לעניין זה

נעה בן שבת: אבל אתם לא צריכים להפנות, למשל אם אתם מדברים שארית חומרי הדברה

נעה בן שבת:  נגיד, מה שקראנו עכשיו, סעיף 10: "מכיל שארית חומרי הדברה לרמה הגבוהה בתוספת 2 לאותה תקנה"

נעה בן שבת:  אולי יכול להיות שגם קבועה בתוספת או באותה הוראה רביעית מאומצת שעוסקת בכספית

שני דור: אבל זה לא שארית חומר הדברה

שני דור:  זה לא שארית חומר הדברה

שני דור:  זה פה שאריות חומרי הדברה

שני דור:  בגלל שכספית היא מתכת כבדה, יחול עליה הפרה של 1881

נעה בן שבת: אולי פשוט צריך לעשות את אותה הפנייה להוראה המאומצת הרביעית

שרון גוטמן טרודלר: אבל זה מה שאנחנו עושים באיחוד של השמות

שני דור: רק לציין שזה לא רק שאריות חומרי הדברה

נעה בן שבת: אז נוסיף את ההפרה הספציפית לעניין פרט 4

נעה בן שבת: אז לדיון הבא תביאו הצעה להפרה בנושא הזה, לגבי, לתיקונים שנוגעים

שרון גוטמן טרודלר: פשוט אחת התוספות פה כוללת בתוכה את אותם שאריות כספית

שרון גוטמן טרודלר:  אותן שאריות כספית

נעה בן שבת: טוב

נעה בן שבת:  אולי תבדקו

נעה בן שבת:  אז לדיון הבא

נעה בן שבת:  נבדוק, אולי ביחד

שני דור: אני חושבת שאפשר לשנות את, את השם משותף רק לעניין הזה

שני דור:  אבל נדבר על זה אחר כך

נעה בן שבת: סעיף 11

נעה בן שבת:  גם הסעיף הזה הוא סעיף שאין עליו חזקה לטובת המשווק

נעה בן שבת:           עכשיו, חלק ג' נוגע להוראות לעניין הפרות מסוימות

נעה בן שבת:  אך גם הוא נובע מתוך הוראות, מתוך ההוראות המאומצות

נעה בן שבת:  שגם בהם יש הוראות לעניין, לעניין המוצרים האלה

נעה בן שבת:  מציעים לגביהם לאחד שתי הוראות, שמדברים על סעיף 4 וסעיף 5 ולדבר על כל המוצרים שמוזכרים באותה תקנה

נעה בן שבת:           אז אנחנו נחזור עכשיו לסעיף, לסעיף 313, בעמוד 17, בפסקה 39

שני דור: אנחנו נשמח אם אפשר יהיה להקריא את זה עם 3א

נעה בן שבת: מה אם אפשר?     

שני דור: 3א אם נוכל לסיים אותו

נעה בן שבת: אני לא יודעת

נעה בן שבת:  אני התבקשתי על ידי יושב הראש להמשיך כרגע בקריאה, אלא אם כן הוא יאמר אחרת

טטיאנה (טניה) מזרסקי: מה רצית?     

שני דור: אם אפשר לחזור לסעיף 3א כדי שאנחנו, המטרה, נעה, אנחנו רוצים לקדם את התיקון כמה שיותר מהר, על מנת לפרסם את העדכונים שכבר קיימים

נעה בן שבת: כשהוא יחזור

שני דור: בסדר

נעה בן שבת: בסעיף 313

נעה בן שבת:  סעיף 313 הוא סעיף,      

שני דור: זה לא חל עליכם, זה אנחנו

נעה בן שבת: הוא מדבר על שינוי התוספות

נעה בן שבת:  היום הוא אומר שהשר באישור הוועדה רשאי בצו לשנות את התוספות, ואולם, שינוי התוספת השלישית אינו טעון אישור ועדה

נעה בן שבת:  וכעת מבקשים להוסיף גם את התוספת הראשונה א ולפתור מאישור ועדה לתוספת הראשונה א'

נעה בן שבת:  נקרא את זה

נעה בן שבת:       סעיף 39א' עוסק בחיי מדף ולא קראנו עדיין את ההוראות, אז אנחנו נדלג על זה

נעה בן שבת:  ונעבור לסעיף 40

נעה בן שבת:                       סעיף 314 הוא סעיף האגרות

נעה בן שבת:  ובסעיף הזה מוסיפים אגרה גם בעד הנושא של רישום יבואן נאות וגם מבהירים שזה חל גם על המזון המיובא במסלול האירופי

נעה בן שבת:  ולגבי האגרה, יש פה הבהרה שהיא משולמת כבר בעת, בעד הגשת הבקשה

נעה בן שבת:  שהיא משולמת כבר בשלב הגשת הבקשה

נעה בן שבת:       אתם רוצים להוסיף על זה משהו, להבהיר?     

שרון גוטמן טרודלר: מדובר אך ורק בהבהרות נוסח, לא בשינוי מהות

שני דור: וגם עשינו האחדה במונחים, שתמיד אגרה היא בעד הגשת בקשה

שני דור:  זה כדי לעשות אחידות

שרון גוטמן טרודלר: בפרק הייצור כבר הכנסנו את הנושא שהאגרה בעד רישיון ייצור היא בעד הגשת הבקשה

שרון גוטמן טרודלר:  וכאן פשוט בגלל שזה סעיף כללי של אגרות התאמנו מונחים שזה יתאים לכל סוגי האגרות

נעה בן שבת: אנחנו מדברים כאן על תקנות שמזמן היה צריך להתקינן ותקנות לעניין ייחוס סגולות מזון, לעניין ייחוס סגולות מרפא למזון

שני דור: אני רוצה פה להתייחס

שני דור:  עו"ד נעה בן שבת צודקת

שני דור:  זו משימה שהיה עלינו לעשות אותה כבר לפני למעלה מ-5 שנים

שני דור:  אבל לצערי הרב לא הגענו

שני דור:  ועל מנת לא לבוא ולהתבזות שוב, אנחנו כן, מאחר ותוכנית העבודה שלנו לשנה הנוכחית, אנחנו לא נוכל לעמוד בלו"ז אז אנחנו מבקשים אורכה של שנה נוספת

שני דור:  אני כן אבוא ואגיד שבתוכנית העבודה שלנו, ככל שאנחנו נצליח להתקדם בנושא של ההוראות המאומצות להתקדם גם בזה, אבל זה גם תלוי פה, אדוני יושב ראש נכנס, זה תלוי פה בכוח האדם ובהקצאת המשאבים לשירות המזון

שני דור:  ואני לא הייתי רוצה לבוא לכאן אחרי שאנחנו עושים, מראש שאנחנו באים, אני באה ואומרת אנחנו לא נעמוד בלו"ז הזה

שני דור:  ולכן, ולא הייתי רוצה לבוא לכאן להינזף עוד חצי שנה למה לא עמדנו בלו"ז

שני דור:  לבקש את זה עד ה-31 בדצמבר 2024

עמיר פרץ: אדוני, אפשר להתייחס בבקשה?     

שני דור: 2024, כאשר אני כן באה ואומרת שככל והמשאבים יגיעו לשירות המזון זה בתוכנית העבודה שלנו

עמיר פרץ: אפשר להתייחס?      

אוריאל בוסו: כן

עמיר פרץ: עמיר עופר, לשכת המסחר

עמיר פרץ:       אדוני, אנחנו במשך שנים, כמו שניתן לראות, התקנות היו כבר צריכות להיות מאושרות בכנסת לפני כ-5 שנים

עמיר פרץ:  ובאמת, יש אצלנו בלשכת המסחר גם חטיבת תוספי תזונה של יבואנים שבמשך תקופה ארוכה אנחנו בהתנהלות מול שירות המזון הארצי

עמיר פרץ:  תמיד נמסר לנו שהטיפול, תהיה סוג של הסדרה בשנה הנוכחית, ב-2023

עמיר פרץ:  ראינו באמת בנוסח העדכני שתקנות מסרים אמורים בעצם להאריך, לתת להם אורכה עד ל-1

עמיר פרץ: 1

עמיר פרץ: 2024 ועכשיו בעצם באה מנהלת שירות המזון הארצי ואומרת שהיא רוצה אורכה נוספת

עמיר פרץ:       אני יכול להגיד לך אדוני, אנחנו באמת מתנגדים לדחייה הזאת

עמיר פרץ:  אם אדוני יושב הראש - - -     

אוריאל בוסו: זה לא דחייה ארוכה, באמת?     

שני דור: לא, אני אגיד לך אדוני, הכל זה בעצם מותנה

שני דור:  חשבנו, אני באה ואומרת בצורה כנה: אני לא רוצה לבוא ולעמוד פה בסיטואציה שהייתה בעבר, שאנחנו לא עומדים בלוחות הזמנים ובאים מסבירים

שני דור:  כדי שהכל יתכנס, אנחנו צריכים אנשים

שני דור:  אני צריכה לחזק את המנגנון של האימוץ

אוריאל בוסו: אז תחזרי לממונים

אוריאל בוסו:  אבל תסתכלי, מ-י"א תמוז תשפ"ג, מ-30 ביוני 2023, אפילו לא ביקשתם את דצמבר 2023

אוריאל בוסו:  גם לא יוני 2023

אוריאל בוסו:  דצמבר 2024

עמיר פרץ: אדוני, עוד משהו

אוריאל בוסו: זה פרק משמעותי

אוריאל בוסו:  אם התקנות, אם התקנות אמורות להיות חלק מהאסדרה

שני דור: אני באה ואומרת, יש לנו להקים מערכת אכיפה

שני דור:  אנחנו עוד לא קיבלנו את הכוח אדם

שני דור:  על הנייר קיבלנו, דה פקטו לא הגיעו אנשים

שני דור:  אפשר, אני, אני באה בצורה אמיתית

שני דור:  יכולה להתחייב על מה שאני יכולה להתחייב

שני דור:  לא יכולה להתחייב באמירות עלמא, כי אני את הכוח אדם שהאוצר הקצה לי עדיין לא קיבלתי

שני דור:       כמובן, אם נעמוד, אם נקבל את כוח האדם, ונוכל, יש, יהיה מצב לדבר

אוריאל בוסו: ככל שנקבע לוח זמנים יותר צפוף אז מישהו יתכנס לתוך הביצוע

שני דור: אבל עובדה שהחקיקה נכנסה לתוקף

שני דור:  החקיקה נכנסה לתוקף

שני דור:  אנחנו מדברים עכשיו שהולכת לקום כנראה החלטת ממשלה של משרד רוה"מ לתעדף מזון חדש

שני דור:  זה בסוף נופל על אותם פחות אנשים, פחות או יותר אנשים שיושבים פה מסביב לשולחן מטעם שירות המזון והייעוץ המשפטי

עמיר פרץ: אבל כל פעם יש משימות, פנינה

שני דור: רגע, סליחה

אוריאל בוסו: רגע, סליחה, סליחה, לא

אוריאל בוסו:  לא באמצע

אוריאל בוסו:  להשלים את הדברים

שני דור: ולכן אני לא באה ואומרת שאנחנו לא

שני דור:  אבל ככל שהכנסת והממשלה רואים במזון כיעד אסטרטגי וצריכים לטפל בזה, אז צריכים לפתור על מכלול

שני דור:  לא רק לפתור כאן ולהלחיץ את שירות המזון בתעדוף של עמידה בלוחות זמנים

שני דור:  המשוואה הזאת צריכה להיות מורכבת משני, משני צדדים

עמיר פרץ: אפשר להגיב אדוני?     

אוריאל בוסו: שנייה, שנייה, הוא ביקש

אביב חצבני: צהריים טובים

אביב חצבני:  אביב חצבני, מנהל איגוד תעשיות המזון

אביב חצבני:       כבודו, אני רק אומר שכשאנחנו ביקשנו בהוראות המעבר שנה נוספת לחצו אותנו לשלושה חודשים, בטוב ליבך, לצורך העניין

אביב חצבני:  ועכשיו כשאנחנו עומדים מהצד השני אני חושב שראוי שמה שדורשים מהעסקים לדרוש גם מהרגולטור

אביב חצבני:  זה מה שיש לי להגיד

אוריאל בוסו: טוב

עמיר פרץ: אני רוצה להגיד עוד משהו אדוני

עמיר פרץ:  בגלל שבאמת הדחייה, ההצעה לדחייה זה משהו שנודע לנו רק כעת, אני אגיד גם לפרוטוקול אדוני, מחר מתוכננת לנו פגישה עם מנכ"ל משרד הבריאות, שגם יהיו נציגים מענף המזון וחטיבת תוספי התזונה

עמיר פרץ:  אני אשמח שהנושא הזה יעלה במסגרת הפגישה

עמיר פרץ:  גם בראשותו של המנכ"ל

עמיר פרץ:  והוא גם ייתן את החלטתו

עמיר פרץ:  וכמובן אדוני יושב הראש, אני אשמח שגם אתה תיתן על כך את הדעת

עמיר פרץ:  תודה

טטיאנה (טניה) מזרסקי: אבל זה שהם דוחים את מועד, זה תוקע, משפיע על ייבוא? נכון? כאילו, זה תוקע תהליכים

נעה בן שבת: בפועל זה לא תוקע

טטיאנה (טניה) מזרסקי: זה לא מעכב?     

נעה בן שבת: בפועל אני מבינה שמתנהלים כל השנים כאילו שההוראה שחוקקה היא כאילו לא חוקקה

נעה בן שבת:  ככה מתנהלים

אוריאל בוסו: הקראתם את סעיף המקור?     

נעה בן שבת: מתעלמים מהוראת המחוקק

אוריאל בוסו: הקראתם את סעיף המקור? מישהו כאן יודע על מה מדובר?     

נעה בן שבת: אפשר להקריא כמובן

אוריאל בוסו: "לא ייחס אדם למזון סגולה של חיזוק או ריפוי הגוף או אחד מאבריו או מערכותיו או של מניעת מחלה, ריפוי שלה, הקלה או סיוע בהתמודדות עמה או עם תסמיניה בדרך של סימון או פרסום, אלא אם כן הותר הדבר לפי חוק זה"

אוריאל בוסו:       ואחר כך כמובן "תחילה והוראות מעבר" כתוב "הוראות סעיף 13 לעניין ייחוס סגולה של חיזוק הגוף או אחד מאבריו או מערכותיו" וכו' וכו' "בתום 18 חודשים מיום הפרסום

אוריאל בוסו:  תקנות ראשונות לפי סעיף 13 לעניין ייחוס סגולה כאמור יובאו לאישור הוועדה"

רז הילמן: אני יכול להסביר את הדחיפות ששאלו לגביה

רז הילמן:  רז הילמן, לשכת המסחר

רז הילמן:       יש דחיפות מסוג אחד שזה קטע של פרשנות משפטית

רז הילמן:  בעצם אנחנו כולנו נשענים היום על איזה שהיא חוות דעת שהיועצת המשפטית של שירות המזון כתבה, שבעצם אומרת שנשאר מצב קיים

רז הילמן:  בעצם התיקון שנעשה בשנת 2015 עוד לא נכנס לתוקף וכולם פועלים לפי המצב לפני התיקון הזה

רז הילמן:  זה פרשנות שאנחנו, מבחינתנו היא טובה

רז הילמן:  אבל אנחנו לא בטוחים שהיא תחזיק כשזה יגיע מקרה קונקרטי לבית המשפט ולכן חשוב כן להסדיר את זה

רז הילמן:       אבל הדחיפות הרבה יותר היא הדחיפות שקשורה לזה שמסרים שמותרים בעולם, בפרט באירופה, נשענים פה על אירופה במשרד הבריאות

רז הילמן:  אז מותרים באירופה, אסורים בישראל

רז הילמן:  זה פוגע בשיווק, זה פוגע גם בזה שאם אני מביא מוצר שמסומן עם איזה שהוא מסר שאסור בישראל אני צריך לדאוג שהוא לא יהיה קיים כשאני מביא את המוצר לארץ

רז הילמן:  ולכן זה משהו שהוא מאוד חשוב מבחינתנו

רז הילמן:  זה היה חשוב לנו כבר אז, לכן מלכתחילה מראש קצבו להם שנה וחצי להביא את התקנות לוועדה

רז הילמן:  זה לא קרה בשנה וחצי האלו, זה לא קרה ב-5 שנים שחלפו מאז

רז הילמן:  ולכן לתת עכשיו עוד שנתיים זה ממש, אני חושב לא לעניין

שני דור: לא ביקשתי עוד שנתיים

שני דור:  ביקשנו עוד שנה

רז הילמן: עוד שנה מעבר לסוף שנה הזאת

אוריאל בוסו: שנה מעבר ל-18 חודשים

שני דור: אני כבר מזכירה שאנחנו כבר חצי שנה עברה

רז הילמן: 5 חודשים

שני דור: ואני באה ואומרת, בחצי שנה הקרובה אני לא רואה את עצמנו מביאים מנגנון האימוץ, אנחנו צריכים לעבוד עליו, ללמוד את הרגולציה ככל שנאמץ

שני דור:  אנחנו צריכים להחליט אם אנחנו מאמצים או יוצרים רגולציה משל עצמנו

שני דור:  הרי מדובר בשתי אסכולות

שני דור:  יש את ארצות הברית ואת אירופה

שני דור:  וככל שהדברים האלה, טווח של חצי שנה זה, הנייר סובל הכל, אדוני יושב הראש

עמיר פרץ: אדוני, כמו שפנינה אמרה, באמת הנייר סופג הכל

עמיר פרץ:  אבל המשימות יצטברו

אוריאל בוסו: אני אשאל את פנינה

אוריאל בוסו:  במקרה הזה נתנו לכם תקנות והנה זה לא, הדברים לא נעשים

שני דור: אני לא באה, אדוני יושב הראש

אוריאל בוסו: אני מסכים גם איתך

אוריאל בוסו:  כנראה שזה גם אפילו מעלייך

אוריאל בוסו:  ראשי חטיבות, ראשי חטיבות ממשרד או מישהו

אוריאל בוסו:  אבל מישהו צריך להבין, כשיש לנו מכלול של תקנות, של רגולציה, של רפורמה מסוימת, יש מכלול

אוריאל בוסו:  אז אי אפשר לקחת א', ב' או ג'

אוריאל בוסו:  ברור

אוריאל בוסו:  אולי נעשה, אני חושב אולי על 31 בדצמבר 2023 וככל שתצטרכו אז תצטרכו לבוא לוועדה

אוריאל בוסו:  אבל מישהו כאן צריך להיכנס ללוח הזמנים

אוריאל בוסו:  זה עוד פעם, זה רק יכול להתאחר

אוריאל בוסו:  אין מצב שאתם תראו ההיפך ותגידו הסתדרנו ויש לנו כוח אדם ויש מנגנון ואפשר לקצר

שני דור: בסדר

שני דור:  אני חושבת שבוא, בוא, יום רביעי המנכ"ל, ככל שתהיה, נידרש לישיבה, אז הנושא הזה גם כן יעלה

שני דור:  כי זה חלק מהדיונים באמת

אוריאל בוסו: אנחנו נשאיר את זה כרגע

עמיר פרץ: תודה

נעה בן שבת: הסעיף הבא הוא, זה סעיף 42, פסקה 42

אוריאל בוסו: לא, אמרתי תשאירי את זה

נעה בן שבת: גם את זה להשאיר לשיח

שני דור: אנחנו פה נבוא נגיד שאין לכם, שלתעשייה אין התנגדות, כי רוב החסם העיקרי ירד בעצם האימוץ

שני דור:  וככל שאנחנו נאמץ את האימוצים, התעדוף שלנו זה להתמודד עם זה ופחות לבחור המרה של הנחיות לתקנות

אוריאל בוסו: סליחה, הדיון בעיקר היה על סעיף 41

שני דור: 41, כן

אוריאל בוסו: 1 בינואר 2024

שני דור: כן

שני דור:  42 אין לכם

אוריאל בוסו: במקום?     

נעה בן שבת: 42 מדובר על אותם נהלים

אוריאל בוסו: שנייה, שנייה

אוריאל בוסו:  סעיף 41 זה במקום?      

שני דור: זה 319ד

שני דור:  אנחנו ביקשנו במקום ה-1 בינואר 2024 לרשום 31 בדצמבר 2024

אוריאל בוסו: אה, על 41

שני דור: כן

אוריאל בוסו: אוקיי

אוריאל בוסו:  ועל סעיף 42 את חושבת שכן יש הסכמה? למה?     

שני דור: ב-42 לדעתי יש הסכמה

שני דור:  רז?      

רז הילמן: לנו אין הערות על הסעיפים

אוריאל בוסו: אה, אוקיי

אוריאל בוסו:  אז 42

נעה בן שבת: סעיף 42 מדבר גם על הנחיות והוראות נוהל, לגבי דרישות לבטיחות ואיכות מזון

נעה בן שבת:  וגם לעניין שחרור מזון, ייבוא מזון ושחרורו

אוריאל בוסו: הבנו

אוריאל בוסו:  הלאה

אוריאל בוסו:  43

אוריאל בוסו:  במקום התוספת הראשונה יבוא

נעה בן שבת: אז את התוספת הראשונה אנחנו מדלגים עליה, היא לא, היא חלק מהנושאים שבמחלוקת בין המשרדים

נעה בן שבת:  התוספת הראשונה א' קראנו

שני דור: חלק א' אפשר להקריא

שני דור:  חלק א' אין

נעה בן שבת: אני מציעה לדלג על כל התוספת ונחזור אליה במועד מאוחר יותר

נעה בן שבת:       תוספת שנייה ב' קראנו גם כן

נעה בן שבת:  אנחנו בעמוד 28, פסקה 47

נעה בן שבת: זה למעשה תיקון נוסחי בלבד

נעה בן שבת: אז מעבר לתיקון שהיו לנו שתי תוספות שלישיות א' בטעות, האם תוכלו להסביר את ההסרה של הפרט, פרט (11), פרט משנה (ב) בבקשה?     

שני דור: רגע, סליחה נעה

אוריאל בוסו: ב-48, עמוד 29

רז הילמן: אני יכול להסביר את זה וגם יש לי הערה על זה

נעה בן שבת: מורידים את המילים "סימון קוד יצרן"

שני דור: אה, אוקיי

רז הילמן: כן

רז הילמן:  כן

נעה בן שבת: שימורי מזון בעלי חומציות נמוכה 4

נעה בן שבת: 5PH

רז הילמן: כן

נעה בן שבת: כל אלה

נעה בן שבת:  זה היום נדרש תעודת טיפול עיבור תרמי

נעה בן שבת:  וגם סימון קוד יצרן וגם תעודת בדיקת כושר השתמרות

נעה בן שבת:  השאלה מדוע אתם מסירים את הסימון קוד יצרן?     

שני דור: בגלל, אתה רוצה?     

רז הילמן: אז אני יכול להתייחס

רז הילמן:  זה בעצם, זה בהמשך לבקשה שלנו ואנחנו מודים להם שהם עושים את זה

רז הילמן:  רק אנחנו ביקשנו שיתוקנו שני סעיפים:  

רז הילמן: הדרישה השנייה הייתה לגבי סעיף 11(ג) שזה תעודת בדיקת כושר השתמרות

רז הילמן:  כשהנושא עלה ברפורמת הייבוא זה דובר מאוד מאוד בקצרה

רז הילמן:  היה לחץ זמן מאוד גדול

רז הילמן:  ובסופו של דבר, למרות שכבר אז אמרנו שיכול להיות שיש בעיה עם ההגדרה הזאת, זה נשאר בנוסח

רז הילמן:  ומאז אנחנו בקשר עם שירות המזון בעצם כדי לתקן את הנוסח של סעיף 11(ג)

רז הילמן:  ואנחנו מציעים במקום תעודת בדיקת כושר השתמרות, שהיא תעודה שלא קיימת בשוטף ובעצם את צריכה בדיקות במיוחד בשביל ישראל, ביקשנו לתקן את זה להצהרת יצרן על סטריליות מסחרית, המתייחסת לאינקובציה או לחילופין הצהרת כושר השתמרות, Certificate of Conformance

רז הילמן:       זה הדברים שאנחנו ביקשנו

רז הילמן:  גם דיברנו על זה עם משרד הבריאות ואני מקווה שהם יוכלו לעשות את התיקון הזה

רז הילמן:  זה מאוד חשוב כדי באמת שנוכל להשיג את המטרה שרצינו, כשהשימורים הוכנסו לרפורמה הזאת

שני דור: אדוני יכול לראות בעצם שאנחנו שומעים את התעשייה וקשובים לדברים

שני דור:  ובאמת, במקרים שאנחנו חושבים שניתן להוריד אז אנחנו מורידים

שני דור:  כך נכון הדבר לגבי סימון קוד יצרן

שני דור:       לגבי תעודת בדיקה אנחנו לא מוכנים

שני דור:  ואמרנו את זה גם לכם בדיון

שני דור:  אנחנו לא מוכנים להסתפק בהצהרה, אנחנו רוצים תעודת בדיקה לכושר השתמרות

שני דור:  כושר השתמרות גם, אם, תנוח דעתם, נוכל להוסיף גם לשמירה על סטריליות מסחרית של המוצר

שני דור:  אבל את הבדיקה עצמה אנחנו דורשים

שני דור:  אין אומר כאן ואין אומר, אנחנו גם באנו ואמרנו שאתם, יצרן בחו"ל יעשה את הבדיקה במסגרת האמצעים שנהוג באירופה

שני דור:  ובארץ, ככל שהמשלוח הזה יעלה לדיגום אנחנו נבצע את הדיגום לפי שיטת כושר ההשתמרות שנהוגה במדינת ישראל

רז הילמן: אנחנו לא בעניין של דיגום

רז הילמן:  כאן אנחנו בשאלה מה המסמכים שיבואן במסלול האירופי צריך להחזיק

שני דור: זה מה שאנחנו באים ואומרים

רז הילמן: ואתם כרגע מבקשים מסמך שלא קיים

שני דור: אנחנו מבקשים תעודת בדיקה

שני דור:  אנחנו לא מוכנים להסתפק בהצהרה

טטיאנה (טניה) מזרסקי: תעודת בדיקה ישראלית או מאירופה?     

שני דור: לא, לא, תעודת בדיקה מאירופה או תעודת בדיקה מכל יצרן, כל יצרן שהמוצר יהיה מיובא ממנו, אם מאירופה או מחוץ לאירופה במסלול האירופי תספק אותנו

רז הילמן: אדוני, אני אשמח, נמצאת איתנו בזום ריבה גור אריה שרון

רז הילמן:  היא יועצת מקצועית מחברת היבטים שמלווה אצלנו את ענף המזון

רז הילמן:  אני אשמח שהיא תסביר, אם אפשר להעלות אותה מהזום

רז הילמן:  שהיא תסביר פה לנוכחים מה המשמעות בצם של הדרישה המכבידה של משרד הבריאות

רז הילמן:  נשמח שנגיע להחלטה מושכלת

שני דור: אין לנו בעיה לשמוע אותה

שני דור:  אנחנו שמענו אותם, אדוני

שני דור:  אני באמת באה ואומרת, אנחנו שמענו והגורמים המקצועיים אצלנו, אנחנו עדיין עומדים על כך

שני דור:  אנחנו מוכנים להרחיב, בעבר, עד היום זה היה תעודת כושר השתמרות רק לפי בדיקה שנעשית בארץ

שני דור:  באנו ואמרנו תעודת כושר השתמרות או סטריליות מסחרית שעושה היצרן

שני דור:  ככל שאנחנו, אנחנו לא מוכנים להסתפק בהצהרה, זה כל ההבדל

שני דור:  ויש ייבוא למדינת ישראל היום

שני דור:  כך נעשה הייבוא של כל מזון השימורים במסגרת המזון הרגיש

שני דור:  אז אני לא מבינה שאנחנו מתירים את זה, עם מה שנכון למזון רגיש, פתאום יוצר הכבדה על המסלול של היבואן הנאות

רז הילמן: בדיוק כי רצינו מסלול חדש, מקל, שמדבר את השפה שמדברים באירופה

רז הילמן:  שלא נמציא מסמכים שלא נדרשים באירופה

רז הילמן:  זו בדיוק הסיבה, זה מה שרצינו לעשות

נעה בן שבת: הסטריליות המסחרית זה משהו שלא קיים באירופה, מה שמדובר עליו?     

רז הילמן: האופן, הבדיקה

נעה בן שבת: כי אני מבינה שזה הרחבה

רז הילמן: האופן, הבדיקה, שלחנו לכם בהסבר גם את חוות הדעת של היועץ המקצועי שלנו שהסביר בדיוק מה שקורה באירופה

רז הילמן:  האופן שבו מבקשים את זה בישראל, באופן הזה זה לא באירופה

שרון גוטמן טרודלר: אבל אנחנו אמרנו אין אופן

שרון גוטמן טרודלר:  אנחנו באים ואומרים אנחנו רוצים תעודת בדיקה

רז הילמן: אבל הנוסח תעודת בדיקת כושר השתמרות

רז הילמן:  זו הבעיה

רז הילמן:  יכול להיות שאתם אומרים שאנחנו לא מבינים נכון את התעודה, מה זה תעודת בדיקה?     

שרון גוטמן טרודלר: סטרילית מסחרית

רז הילמן: לא, אבל אין שום תיקון בנוסח

שרון גוטמן טרודלר: אז אפשר יהיה להוסיף תעודת בדיקה לכושר השתמרות

שרון גוטמן טרודלר:  המידע או סטריליות מסחרית של המוצר

רז הילמן: זה מה שביקשנו

נעה בן שבת: שזה תעודה?     

שרון גוטמן טרודלר: לא, תעודה

שרון גוטמן טרודלר:  אתה ביקשת הצהרה

שרון גוטמן טרודלר:  הצהרה אנחנו לא מוכנים

רז הילמן: אז אני מבקש שנשמע את ריבה

רז הילמן:  אם זה מסמך שהוא כן מקובל באירופה, אז בטח שאין לנו בעיה איתו

רז הילמן:  אז אם אפשר להעלות אותה

אוריאל בוסו: אני אשמח לשמוע את ריבה גור אריה מאיגוד לשכות המסחר

אריאל שרון: שומעים אותי?     

אוריאל בוסו: שומעים, לא רואים, אבל זה בסדר

רז הילמן: לא נורא, ריבה, שומעים אותך

אריאל שרון: אוקיי

אריאל שרון:  קצת עניינים טכניים, לא נורא

אריאל שרון:       בקיצור, מה שבסך הכל אנחנו רוצים שיובהר - מכיוון שיש שיטות בדיקה שונות לכושר השתמרות בין מה שנדרש בארץ לבין מה שמתקיים בחו"ל וזה יוצר חסמי ייבוא וזה יוצר בעיות

אריאל שרון:  ביקשנו שכל מה, שיהיה אפשר להגיש קודם כל הצהרה

אריאל שרון:  שהוא מצהיר על עמידה בסטריליות מסחרית ובא ומפרט את התנאים שהוא מבצע

אריאל שרון:  זה גם מופיע בטופס 4 שגם ככה צריך להגיש אותו

אריאל שרון:  אם בכל זאת מתעקשים שתהיה תעודת כושר השתמרות שיהיה ברור שאפשר in house

אריאל שרון:  שלא מדובר באנליזה חיצונית ושזה לא יהיה חובה לפי 2

אריאל שרון: 143

אריאל שרון:  כי זה כרגע לא כתוב טוב

רז הילמן: אפשר לדעת מה הצעת נוסח של משרד הבריאות?     

שני דור: מה שהצענו ואנחנו גם אמרנו בדיקה

אוריאל בוסו: רגע, שנייה

אוריאל בוסו:  אני שומע אותך, כן, כן, פנינה

שני דור: זה מה שאנחנו, הצעתי עוד לפני שריבה עלתה

שני דור:  שאין לנו התנגדות שיהיה כתוב בדיקת כושר השתמרות או בדיקה לעמידה על סטריליות מסחרית של המוצר

שני דור:  הגדרה של בדיקה היא מופיעה בחוק וזה 96(א) וזה מאוד מאוד ברור מי עושה את הבדיקה ובאיזה שיטה

נעה בן שבת: זאת אומרת, את מציעה להוסיף את המילים בפרט משנה ג' "או תעודת בדיקה של סטריליות מסחרית"

שני דור: כן

נעה בן שבת: את לא רוצה להוסיף את המילים "של היצרן" כמו שמבקשת ריבה? כי את אומרת זה כולל ב-96

שני דור: כי בבדיקה, זה עולה מהסעיף של, מהגדרת בדיקה

אריאל שרון: אבל מאידך, 2

אריאל שרון: 143 נשאר רשמי

אריאל שרון:  אז כביכול ניתן לחשוב שהדרישה היא תהיה לפי 2

אריאל שרון: 143

שרון גוטמן טרודלר: מה שחוששת ריבה זה שהמילים "כושר השתמרות" מופיעים היום באיזה שהוא תקן, ואז היא חוששת למקבלה לתקן

שרון גוטמן טרודלר:  ולכן אפשר להוסיף את המילים "סטריליות מסחרית"

אריאל שרון: כיום זה חייב להיעשות לפי 2

אריאל שרון: 143

רז הילמן: אולי אפשר לכתוב "על אף האמור ב-2

רז הילמן: 143"?     

קריאה: לא, לא "על אף האמור"

שרון גוטמן טרודלר: אפשר להוסיף פשוט חלופה

שרון גוטמן טרודלר:  ולדעתי ברור שהבדיקה היא כהגדרתה בסעיף 96

שרון גוטמן טרודלר:  שהיא מרחיבה גם אפשרויות של בדיקה של יצרן

רז הילמן: הבעיה היא שיש דין מקביל שחל, מתוקף תקן רשמי

רז הילמן:  אז אם אנחנו נגיד בחוק בצורה מפורשת

רז הילמן:       << אורח >> פנינה אורן שני דור: << אורח >>       אבל אנחנו אומרים - - -     

רז הילמן: לא, אבל אנחנו לא פוסלים את 143

רז הילמן:  זה צריך לפסול את 143

שני דור: בסדר

שני דור:  אבל זה או, למה לפסול? למה לפסול?     

רז הילמן: להגיד על אף האמור

רז הילמן:  לא, שאם הלכו לחלופה הזאת

רז הילמן:  כי אחרת היא עדין - - -     

שרון גוטמן טרודלר: תעודת בדיקת כושר השתמרות או תעודה המעידה על סטריליות

רז הילמן: אבל אם לא כותבים במפורש שאם יש את התעודה המעידה על סטריליות מסחרית אז לא צריך את 143, אז עדיין צריך את 143 ואז הם עדיין בבעיה עם העניין הזה

אריאל שרון: לגמרי

רז הילמן: אז אפשר לכתוב על אף האמור, ב-143, מספיקה תעודה, במסלול האירופי

נעה בן שבת: 143 אבל הוא תקן, נכון?     

רז הילמן: הוא תקן רשמי

רז הילמן:  הוא תקן רשמי

נעה בן שבת: אני לא זוכרת אם אנחנו ממש התגברנו פה על תקן בחוק

רז הילמן: רק בהיבטים של מזהמים, של ההוראות המאומצות

שני דור: אבל זה החרגנו את 143

נעה בן שבת: כן

רז הילמן: כן

שרון גוטמן טרודלר: לא, גם במקרה של תקנה, לדעתי אפשר להתגבר על תקן

שרון גוטמן טרודלר:  אם זה בנושאים המפורטים בסעיף 3

נעה בן שבת: אז אתם רוצים אולי להגיד במקום תעודה, לדבר על אישור על בדיקה של סטריליות מסחרית? כי אולי תעודה באמת ניתנת לאיזה?     

שני דור: לא, אנחנו רוצים בדיקה

שני דור:  אני לא רוצה על הצהרות

נעה בן שבת: לא, לא, לא

נעה בן שבת:  אישור, אישור על בדיקה

שרון גוטמן טרודלר: מה זה אישור על בדיקה אם לא תעודה?     

שני דור: מה זה אישור על בדיקה? מה זה? רגע, ריבה, שנייה

שני דור:  לחזור על הצהרה זה לא רלוונטי, יש לי את הטופס 4

שני דור:  ולכן אני, זה נופל על הסף

שני דור:  ובדיקה, צריך להיות בדיקה שנערכה, את רוצה, אם זה לא מספיק ברור, בדיקה שנערכה בידי היצרן

שני דור:  בידי יצרן המזון

אריאל שרון: בשיטות מקובלות, וזהו

שני דור: שיטות מקובלות

שני דור:  יש הגדרה של בדיקה

שני דור:  בדיקה שנערכה בידי יצרן המזון

שני דור:  המידע על סטריליות מסחרית של המזון

שני דור:  או תעודת בדיקה לכושר השתמרות לפי תקן 143

אריאל שרון: זה מצוין

שני דור: אני לא חושבת שכושר השתמרות זה שווה ערך מיד ל-143

רז הילמן: אז לא, אם באמת בנוסח יהיה כתוב או לפי 143 או זה, אז זה באמת יהיה יותר ברור

נעה בן שבת: אוקיי

אריאל שרון: נכון, כן

מיקי רוזנטל: סליחה, נעמי משופרסל

מיקי רוזנטל:  אני גם רוצה לחזק, גם את מה שריבה אומרת

מיקי רוזנטל:  אבל גם כדי להגיד שיש שיטות דיגום, בדיקת כושר השתמרות באירופה ובא משרד הבריאות וכשהוא דוגם הוא דוגם לפי שיטות ישראליות

מיקי רוזנטל:  ואני רוצה לבקש שתהיה איזה שהיא התאמה בין הדיגום, בין מה שהיצרן מבצע, שזה שיטות מקובלות בעולם, לבין דיגום של משרד הבריאות, שהוא מבצע דיגום לפי שיטות ב-143 שאנחנו כרגע מדברים

נעה בן שבת: את לא מדברת על התוספת השלישית ב' כרגע

נעה בן שבת:  נכון?     

שני דור: לא, היא מדברת על הפיקוח שלנו

שני דור:  אז אני מזמינה אתכם, את נציגי שופרסל, להיות חברים בוועדה של תקן 143 ולהשפיע

מיקי רוזנטל: אנחנו חברים בוועדה

שני דור: אז כרגע אנחנו באמת, אנחנו היינו שמחים לאמץ ככל שניתן

שני דור:  אבל פה יש גם פרוצדורה של מעבדות

שני דור:  מדינת ישראל, עד אתמול אמרתם שבאירופה אין 143, עכשיו כן נלמד את מה שיש באירופה

שני דור:  אנחנו רצינו לאמץ רגולציה אירופית פה

שני דור:  לא מצאנו

שני דור:  אנחנו, זה דברים שאפשר יהיה לדון, בטח לא עכשיו

מיקי רוזנטל: לא, אבל אנחנו כן בוועדה ולא מצליחים לקדם

שני דור: בסדר

שני דור:  אז אנחנו נצטרך למצוא את הדרך אם אפשר יהיה לאמץ

שני דור:  אי אפשר יהיה לתקן את כל הנושאים כרגע בדיון היום

רז הילמן: בסדר

רז הילמן:  אבל אם זה יהיה כאן מתוקן בתוספת השלישית זו כבר תהיה התקדמות יפה

נעה בן שבת: אז אנחנו נתקן את אותו פרט משנה ג'

נעה בן שבת:  נחליף אותו באמירה שזו תעודה לבדיקה שנערכה בידי היצרן המעידה על סטריליות מסחרית או תעודה על בדיקת כושר השתמרות לפי תקן 143

נעה בן שבת:  צריך לראות איך אנחנו מפנים אליו

נעה בן שבת:  כי לא זוכרת שהפנינו ממש לתקן בצורה כזאת בחוק

שני דור: לא, אף פעם לא הפנינו בתקן

ד"ר רוני סורקיס: לא שומעים את ריבה

ד"ר רוני סורקיס:  ריבה, מה?     

אריאל שרון: אני מצטערת

אריאל שרון:  לא צריך להפנות לתקן

אריאל שרון:  זה קורה באופן בילד-אין מעצם היותו תקן רשמי

נעה בן שבת: אוקיי

נעה בן שבת:  אנחנו אומרים בדיקת כושר השתמרות

אריאל שרון: זה התקן שלנו כתקן ייחוס, שהוא תקן רשמי שמפרט את הבדיקה

אריאל שרון:  כל מה שאנחנו מבקשים זה שתהיה אופציה לדברים ש-in house

אריאל שרון:  שאותם יצרנים מבצעים את זה קצת אחרת

אריאל שרון:  על ממצאים אחרים, זמנים אחרים

אריאל שרון:  אבל עדיין, זה משהו שהוא מיישמים כדי לוודא כושר השתמרות וסטריליות מסחרית

נעה בן שבת: רגע

נעה בן שבת:  אבל כושר השתמרות, עכשיו את מוותרת על ההפניה לתקן, לא מהסיבות שאני חושבת שאולי יש איתה בעיה

רז הילמן: כן, כן

רז הילמן:  אני חושב שמבחינה משפטית נדרש איזה שהוא קישור שמסביר שזו חלופה לבדיקה של 143

אריאל שרון: נכון

אריאל שרון:  אני משפטית לא, לא אציע לכם איך לנסח

אריאל שרון:  הרעיון הוא שיהיה או אופציה לפי שיטת in house של היצרן או האופציה השנייה

רז הילמן: אני חושב שהכי טוב יהיה כתוב, אם יהיה כתוב תעודת כושר השתמרות

רז הילמן:  ולחילופין, על אף האמור ב-143 חלופה של בדיקת סטריליות מסחרית

אריאל שרון: סטריליות מסחרית על ידי היצרן

נעה בן שבת: תראו, אני מציעה אדוני, אני גם לא מכירה את ההוראות של התקן

אוריאל בוסו: צריך, היועצת המשפטית

נעה בן שבת: צריך לבדוק את זה

נעה בן שבת:  אז אנחנו אולי נציע ניסוח ברוח הזו

נעה בן שבת:  של שתי חלופות

נעה בן שבת:  אבל אני לא יודעת אם ההתגברות על התקן

שני דור: לא, לא צריך

שני דור:  אני לא חושבת שצריך את התקן

שני דור:  תעודת כושר השתמרות זה מספיק, או זה

שני דור:  אנחנו נדבר על זה אחרי זה

עמיחי גלר: מותר הערה? עמיחי גלר, ארגון מגדלי דגים

עמיחי גלר:       אני לא רוצה, אני לא מתמצא בכל הוויכוח הזה

עמיחי גלר:  אני לא רוצה שיהיה מצב שיהיו דברים שונים לחו"ל ודברים שונים לארץ

אוריאל בוסו: שם לפרוטוקול אמרת?     

עמיחי גלר: עמיחי גלר, ארגון מגדלי דגים

אוריאל בוסו: ומה ההערה שלך הייתה? תחזור

אוריאל בוסו:  שאתה לא רוצה שמכל הדברים האלה?     

עמיחי גלר: יש פה נוהל השתמרות

עמיחי גלר:  אני לא יודע מה זה נוהל השתמרות בדגים

עמיחי גלר:  אני מדבר על דגים טריים בעיקר, לא על, לא יודע מה זה

עמיחי גלר:  האם בישראל זה יהיה שונה מאשר באירופה? לא יודע

אוריאל בוסו: זה לא ייבוא, אז מה?      

שני דור: אנחנו מדברים דווקא המקרה שהוא ציין זה לא על דגים טריים, אבל יש הרבה שימורי דגים שחל עליהם כושר השתמרות

שני דור:  ולכן מצד אחד אנחנו כן נאפשר את הייבוא שקיים היום ממילא

שני דור:  וזה בעצם במסלול האירופי אפשר יהיה לעשות, להסתמך על בדיקות שעושה יצרן מזון שמעידים על כושר השתמרות

שני דור:  אבל שמוצר יגיע לארץ ויידגם על ידי מפקח ייבדק על ידי השיטות במדינת ישראל, שאמורות, הדיגום הוא אחר, אבל הסטריליות המסחרית צריכה להישמר בשני המצבים

אוריאל בוסו: אוקיי

נעה בן שבת: אז אנחנו נעבור לתוספת חמישית א'

נעה בן שבת:  בסדר? אדוני, פסקה 49

נעה בן שבת: אנחנו דיברנו על זה כמה פעמים היום

נעה בן שבת:  זה אותה הוראה של חזקה שקיימת למשווק, בסעיף 4א, למעט הפרות מסוימות

נעה בן שבת: התייחסנו לזה כשקראנו את התוספת השנייה ב'

נעה בן שבת: כרגע התוספת הזאת ריקה

נעה בן שבת:  אבל אולי תסבירי את המנגנון

שרון גוטמן טרודלר: רק אני מזכירה שלא הקראנו את זה בסעיפים העיצומיים

שרון גוטמן טרודלר:  זה חלק מהתיקונים של סעיף 36, בסעיף 262 אנחנו תיקנו את אחת ההפרות

שרון גוטמן טרודלר:  את הפרה מס' 4 שמתייחסת לחוק רישוי עסקים

שרון גוטמן טרודלר:  ובאמת בהפרות שרלוונטיות לחוק רישוי עסקים יש הפניה לתוספת ולכן עשינו התאמה גם פה, שתהיה הפנייה לתוספת

שרון גוטמן טרודלר:  וכרגע היא ריקה, אנחנו נצטרך למלא אותה בהמשך

שרון גוטמן טרודלר:       אבל אולי נקריא את זה תחת 262 ואז נפרט על ההפרה עצמה? כשנקריא את זה אחר כך?     

נעה בן שבת: אוקיי

שרון גוטמן טרודלר: כשנחזור ל-262 אז כבר נעשה את הכל ביחד

שרון גוטמן טרודלר:  אבל זאת התוספת הזאת בעצם, שהיא בה יהיו כתובות ההפרות הספציפיות באותן תקנות שחל עליהם חוק רישוי עסקים וכאן אנחנו בעצם מחילים עליו את חוק המזון

שרון גוטמן טרודלר:  זה חלק מהתיקון שעשינו

שרון גוטמן טרודלר:  זו הפרה שהיא כבר קיימת כיום וזו התאמה לחוק רישוי עסקים

נעה בן שבת: אפשר יהיה לראות כמובן בנוסח המשולב שבפניכם, אפשר יהיה לראות בדיוק איך הדברים משתלבים

נעה בן שבת:  רק אתם רוצים להסביר את התיקונים שעשיתם פה, באותה תוספת שעוסקת באגרות?     

שרון גוטמן טרודלר: כן, זה תיקון משלים לתיקון בפרק הייצור, שחידדנו שם את העובדה שהאגרה מוגשת כתנאי להגשת הבקשה

שרון גוטמן טרודלר:  ולכן גם פה, בתוספת העשירית, שמפרטת את כל האגרות היום שנגבות, עשינו את ההתאמות הנדרשות בנוסח לאותו עניין

שרון גוטמן טרודלר:       לעניין הייבוא, זה גם, שוב, השינוי של הנוסח מהמזון במסלול האירופי לייבוא במסלול האירופי

עמיר פרץ: אפשר להתייחס?     

אוריאל בוסו: כן

עמיר פרץ: תודה אדוני

עמיר פרץ:  קודם כל, אנחנו מברכים על השינוי שעשו פה, שאפשר בעצם במסלול האירופי לייבא גם שימורי בשר ושימורי מוצרי בשר וגם לגבי שימורי דגים ושימורים מוצרי דגים

עמיר פרץ:       יחד עם זאת, אדוני, התוספת השתים עשרה זה באמת מדובר על מזונות שלא ניתן לייבא במסלול האירופי

עמיר פרץ:  אנחנו כבר הגשנו הערה, הערה מראש, וגם דיברנו על זה גם עם שירות המזון הארצי

עמיר פרץ:  אנחנו רוצי לתקן את התוספת השתים עשרה, את סעיף (2) כך שיהיה ניתן לייבא תוספי תזונה במסלול האירופי

עמיר פרץ:  במה דברים אמורים אדוני? אני אסביר

עמיר פרץ:  יבואני תוספי תזונה חווים קשיים עצומים בהתנהלות מול משרד הבריאות בייבוא מוצרים אלו

עמיר פרץ:  השירות שהם מקבלים ניתן בלוחות זמנים אשר חורגים באמת בצורה קיצונית מכל התחייבות קודמת

עמיר פרץ:       לגבי רפורמה בכל ההסדרה, הסדרה חדשה, אמרתי שכן שירות המזון נכון לעשות הסדרה בכל מה שקשור לתוספי תזונה

עמיר פרץ:  אבל לכל הפחות אנחנו כן נבקש שבחוק ההסדרים הנוכחי תינתנה הקלות לייבוא תוספי תזונה שניתן לייבא אותם במסלול האירופי

עמיר פרץ:       אני רק אגיד ככה, כדי לסבר את האוזן אדוני

עמיר פרץ:  אנחנו מקבלים עדכונים מיבואנים של תוספי תזונה, לוקח בין שנה וחצי לשנתיים להכניס לכאן מוצר

עמיר פרץ:  אז לכן אני חושב שבמסלול הזה, המסלול האירופי זה יכול לתת לזה פיתרון

עמיר פרץ:  ולכן אני באמת אשמח שמשרד הבריאות ייעתר לבקשתנו

עמיר פרץ:  תודה

רז הילמן: רק נגיד עוד שכל מזון שעובר למסלול האירופי בעצם מקל על העומס שקיים היום בשירות המזון ואנחנו מכירים את העומס ואת התיקים הרבים שמתמודדים איתם

רז הילמן:  ככל שיצליחו סוגים שונים של תוספי תזונה להעביר למסלול האירופי הם גם יקבלו לעצמם את העומס

רז הילמן:  כך יוכלו לתת שירות יותר סביר לשאר הציבור

שני דור: התשובה הארוכה או הקצרה?     

עמיר פרץ: ארוכה

עמיר פרץ:  התשובה הטובה

שני דור: בגדול, אנחנו נבוא ונאמר שגם את נושא, שירות המזון נדרש להסדיר את עולם של תוספי התזונה

שני דור:  והלוואי וזה היה פשוט, כפי שהקולגות פה מהצד השני של השולחן מתארים

שני דור:  גם לבוא ולהגיד הגדרה שלנו של תוספי תזונה היא הרבה יותר רחבה מהגדרה של תוספי תזונה באירופה

שני דור:  ולכן, על פניו, ככל שלא עשינו סיווג וקלסיפיקציה זה לא בשל

שני דור:       אני אבוא ואגיד, זה גם נכנס אצלנו בתוכנית העבודה וזה חלק ממכלול השיקולים שבסופו של דבר נצטרך לקבל החלטה ברמת מנכ"ל המשרד ושר, שר הבריאות

שני דור:  מה עושים קודם, מה עושים, מה דחוף יותר ואיך עם המשאבים שיש מטפלים במכלול האסדרה בתחום המזון

נעה בן שבת: זאת אומרת, כרגע את מציעה להשאיר את תוספת אחת עשרה כמו שהיא

שני דור: ברור

שני דור:  ברור, אנחנו, כאילו להוריד את זה בלי לעשות פיקוח, בלי שעשיתי את הקלסיפיקציה זה לא אחראי

שני דור:  אם מישהו רוצה לקחת אחריות לייבא תוספי תזונה במסלול האירופי, אנחנו מתנגדים נחרצות

שני דור:  אנחנו לא אומרים שלא צריך להסדיר את העניין

עמיר פרץ: פנינה, את בחנת - - -     

שני דור: סליחה, לא הפרעתי לך

עמיר פרץ: אה, מתנצל

שני דור: לא אומרים שלא צריכים להסדיר את העניין, זה לפתחנו, אבל לא בלוחות הזמנים שמבקשים כרגע

אוריאל בוסו: יש כיוון? לא בלוחות הזמנים שמבקשים

אוריאל בוסו:  אבל מתי?     

שני דור: לא, אז אני עוד פעם באה, אני עוד פעם באה ואומרת

שני דור:  הנושא הזה תועדף אצלנו

אוריאל בוסו: זה נמצא אצלכם?     

שני דור: זה נמצא אצלנו על סדר היום ותועדף

שני דור:  אבל לצערי הרב אני אגיד שחלק מהדברים שהדיונים פה ארוכים וחלק מהדברים הלא נפתרים עם משרד החקלאות, זה בסופו של דבר צריכים להתכנס למה, מה חשוב יותר ואיפה אנחנו, ובמה אנחנו מטפלים

שני דור:  ולכן אני מעדיפה שאת הנושא הזה אנחנו נידרש, חלק מהדיון האסטרטגי בכל אסדרת תחום המזון

עמיר פרץ: אדוני, יש אפשרות שיו"ר הוועדה בעצם ייתן הנחיה גם ללוחות זמנים מוגדרים? או לחילופין שבמסגרת חוק ההסדרים גם יבחנו סוגים מסוימים של תוספי מזון

עמיר פרץ:  לתת הקלות לסוגים מסוימים של תוספי תזונה

עמיר פרץ:  אם זה חומרי גלם?     

אוריאל בוסו: לא במסגרת חוק ההסדרים

אוריאל בוסו:  אבל אני שואל, האם יש איזה פרק זמן שאפשר להתכנס אליו שנראה

שני דור: אני חושבת, אני חושבת שאנחנו קודם כל צריכים לעשות דיון בהנהלת המשרד אצלנו כדי לקבל את התעדופים ואת סדרי העדיפויות

אוריאל בוסו: יש לי עוד כמה דברים שאני מחכה לתעדופים אצלכם במשרד, בתקנות אחרות

אוריאל בוסו:  לא בחטיבות שלכם

שני דור: לא במזון

אוריאל בוסו: לא בחטיבה, אמרתי

שני דור: לא, אבל אני באה ואומרת יש לנו כאן סיטואציה באמת מיוחדת, אדוני יושב הראש

שני דור:  אני דיברתי איתך על זה בישיבה הקודמת

אוריאל בוסו: נכון

שני דור: יש לנו תקנים, אבל הם לא מאוישים מבעיה של שכר

שני דור:  ובסופו של דבר, בסופו של דבר, יש לנו הרבה מה לעשות

שני דור:  ואנחנו צריכים לעשות

שני דור:  אבל אי אפשר לצפות, באמת, שנעשה את כל, את כל האחריות שיש לנו

אוריאל בוסו: פנינה, אני כמובן בסוף הדיון אגיד את זה, אני מאוד מעריך את המקצועיות שלכם ואת הרצון שלכם, ללא ספק

אוריאל בוסו:  יש דברים שהם גדול מעלייך, זה לא, כמו שאת אומרת, מבחינתך זה בסדר

אוריאל בוסו:  אני אשמח, יום רביעי למשל אמור להיות דיון ואני מבין שהפגישה היא לאחר הדיון שאמור להיות

אוריאל בוסו:  לכאורה אני לא אקיים את הדיון אם אנחנו נסיים היום להקריא

אוריאל בוסו:  אני חושב שאנחנו, אני אמשוך עוד קצת ואנחנו נצליח לסיים את ההקראה

אוריאל בוסו:       אני אשמח גם גם לקראת יום רביעי סתם תעשי בדיקה ראשונית מה קורה

אוריאל בוסו:  אם אפשר לתת גם לנושא הזה איזה לוח זמנים מסוים

אוריאל בוסו:  בשביל שכן נראה דברים מתכנסים

אוריאל בוסו:  כי זה כן עומד בעדיפות

אוריאל בוסו:  מעבר לכך, תעלי במשרד, לפני יום רביעי, שאתם מבקשים גם כן להגיע להסכמות, שאני גם אביא את משרד החקלאות להסכמות

אוריאל בוסו:  ותסבירי להם את, את חוסר כוח האדם ואת התקצוב ואת כל הדברים האלה שאנחנו רוצים באמת להגיע

שני דור: לא, להסביר, סליחה אדוני

שני דור:  אבל להסביר למשרד החקלאות או לאוצר, למשרד שלי, הם יודעים

שני דור:  הבעיה פה היא לא להסביר למנכ"ל המשרד שיש לי את התקנים

שני דור:  הבעיה, אנחנו נרצה דיון יחד עם הממונה על השכר, יחד עם נציבות שירות המדינה

שני דור:  יש פה בעיה של תקנים שלא ניתן לאייש אותם ברמות שכר ובתנאים הנוכחיים

שני דור:  ופה צריך דיון לגמרי ברמה אחרת

שני דור:  לא, לא ברמה פנים, ברמה פנים משרד

אוריאל בוסו: אנחנו נרשם את זה לעצמנו בנקודות ונראה אם בסופו של דבר בניסוח הסופי אנחנו ניתן לזה התייחסות

אביב חצבני: אדוני, אני רק אומר שגם התעשייה מסכימה לנקודה הזאת של תוספי תזונה

אביב חצבני:  זה ראשון במעלה גם אצלנו, גם ליצרנים מקומיים

אביב חצבני:  זאת אומרת, למצוא לזה פתרון מהבחינה הזאת

אוריאל בוסו: טוב, תודה

נעה בן שבת: רגע, אבל התעשייה, מה מפריע לתעשייה? הרי אנחנו מדברים,      

אביב חצבני: בסוף אנחנו מדברים גם על חומרי גלם וגם על המוצר הסופי

אביב חצבני:  זאת אומרת, מהבחינה הזאת כל חסם שיש להם במוצר סופי אני סופג אותו בחומר גלם

שני דור: אדוני יושב הראש, אם אתה תוכל לקיים ישיבה פה אצלך ולהזמין את הממונה על השכר, אז אנחנו, שיהיה צפי

אוריאל בוסו: אני מתכונן להיכנס לנושא הזה בהחלט

שני דור: כי באמת, זה נחשב פה שאנחנו מצד אחד באים למהלך התוכנית

שני דור:  זה נכנס לתוכנית העבודה

שני דור:  ככל שנצליח, אנחנו רוצים לא להעמיס, לפחות את אירופה לעשות

אוריאל בוסו: אני מסתפק האם דיון כזה הוא שייך לדיון ציבורי או למשהו יותר פנימי?     

שני דור: לא, זה דיון פנימי

אוריאל בוסו: פנימי, בדיוק

אוריאל בוסו:  אז אני בהחלט מתכונן להיכנס גם לנושא הזה

אוריאל בוסו:  אוקיי

אוריאל בוסו:  תודה רבה על הדעות המקצועיות שלכם

נעה בן שבת: אוקיי

נעה בן שבת:  שומרים את התוספת הזאת עם אותה, אותו מיעוט, אותה הקלה שאתם מאפשרים דווקא לגבי שימורי בשר ושימורי מוצרי בשר ושימורי דגים ושימורי מוצרי דגים

נעה בן שבת:  שאותם אתם כן מאפשרים לייבא

שני דור: כן

שני דור:  אבל לא, נעה, רק שתביני, שאנחנו מדברים על קבוצה מאוד מצומצמת

שני דור:  תוספי תזונה זה משהו מאוד מאוד רחב וגם ההגדרה של אירופה ושלנו היא לגמרי אחרת

שני דור:  בסדר?     

נעה בן שבת: כן

נעה בן שבת:  אנחנו נעבור לחוק, כן, סעיף 31

נעה בן שבת: אז החוק הזה, חוק קביעת מועד כניסה לתוקף, הוא קובע הוראות נוקשות לגבי כניסה לתוקף של הוראות סימון

נעה בן שבת:  זאת אומרת, הוא קובע שככלל אנחנו ממתינים שנתיים מתום השנה ויש פה הוראות מאוד מאוד נוקשות

נעה בן שבת:  וכשההוראה, כשהתיקון לגבי ההוראות האירופיות עבר בשנת 2021 הכוונה הייתה להחריג במקרה של עדכונים מהדין האירופי או הוראות מאומצות מהדין האירופי להחריג את ההוראות האלה ולהגיד שהדין האירופי אנחנו רוצים להפעיל אותו בשביל זריזות, בשביל התאמה לאירופה

נעה בן שבת:  אז לא נחיל פה איזה שהן מגבלות נוקשות

נעה בן שבת:  אבל הניסוח באמת היה חסר

נעה בן שבת:  חסר היה הוראה שאומרת מתי תהיה חובת, החובה

נעה בן שבת:  נשמטה מההוראה

נעה בן שבת:  וכאן בהשלמה שלה, שזה אומר במועד שקבע המאסדר לפי הוראות סעיף 3א(ד), אותו סעיף שבו הוא מאמץ את הדין האירופי ושם הוא יקבע מתי תחול חובת הסימון

נעה בן שבת:       ושוב אני מזכירה שהרצון היה, אם הרצון שלנו להיות כמו אירופה, לאפשר כמה שיותר מאירופה ואפילו התבקשנו בדיון הקודם עוד לפני שההוראה נכנסת לתוקף וכל מיני דברים כאלה, אז בבקשה, אז גם פה ללכת ולהיות מאוד צמודים לאירופה

נעה בן שבת:  ולא ליצור חסמים מבחינת זמנים ומבחינת כניסה לתוקף

נעה בן שבת:  זאת הייתה ההוראה

אוריאל בוסו: כן

אביב חצבני: אז רק נאמר שלפחות בעיניים שלנו, שוב, אביב חצבני, איגוד תעשיות המזון, התאחדות התעשיינים

אביב חצבני:  אנחנו, מודה שאנחנו לא מבינים בעצם את ההחרגה תחת ההוראות המאומצות

אביב חצבני: בדיוק בשביל הסיטואציות האלה נולד חוק סימון מזון ארוז מראש

אביב חצבני:       אוקיי? אי שם בהיסטוריה

אביב חצבני:  כי בסוף כל שינוי כזה עולה גם לתעשייה (אני חושב גם לחברינו היבואנים) לא מעט כסף

אביב חצבני:  וצריך לזכור שאלה לא השינויים היחידים שיש לנו על גבי האריזה אדוני

אביב חצבני:  זאת אומרת, מהבחינה הזאת, בראייה שלנו, במקום לקבוע שיש לנו חובה תוך 12 חודשים לסמן, היה נכון להשאיר את חוק סימון מזון ארוז, שיש שם גם מה שנקרא חריגים, איך אפשר להקדים לוחות זמנים

אביב חצבני:  כדי שהפרקטיקה תהיה יש שוטף פלוס שנתיים ואם רוצים לקצר את התקופה אז שייפנו לקצר את התקופה

אביב חצבני:  ושזה לא יבוא בשיטה שבה קודם כל יש לך 12 חודשים ואם אתה צריך עכשיו פרק זמן ארוך יותר אז נדון ונשקול את צעדיך

אביב חצבני:  אני חושב שבשביל זה נועד בעצם החוק בהיבט הזה

אוריאל בוסו: בבקשה

רז הילמן: אני כמובן מחזק את דבריו של אביב

רז הילמן:  אנחנו חושבים בדיוק כך

רז הילמן:  היינו בדיונים האלה לפני שנים רבות

רז הילמן:  כל השיקולים שעמדו בפני המחוקק בקביעת חוק, החוק הזה, נדונו בשולחן הוועדה הזאת

נעה בן שבת: לא

רז הילמן: מה לא נדון?     

נעה בן שבת: החוק הזה לא נדון

נעה בן שבת:  סליחה, החוק הזה לא חוקק בוועדה הזאת

נעה בן שבת:  החוק הזה נעשה בכלל בוועדת כלכלה

רז הילמן: מתנצל

נעה בן שבת: הוא בא בכלל מכיוון אחר

אוריאל בוסו: הוא התכוון בכנסת

נעה בן שבת: הוא בא בעיניי התעשיינים

נעה בן שבת:  הוא לא הסתכל בכלל על הצד הבריאותי, שהוא הצד השני של המטבע כאן

רז הילמן: לא, הוא הסתכל גם על הצד הבריאותי, כי נציגי משרד הבריאות ישבו בדיון והיו מאוד פעילים

נעה בן שבת: יכול להיות, אבל הוא לא נחקק בוועדה הזאת

רז הילמן: אז זה טעות שלי, מתנצל

נעה בן שבת: גם לא בוועדת עבודה ורווחה ובריאות

נעה בן שבת:  הוא לא בא, הוא בא, הוא חוק שנחקק ב-2014

נעה בן שבת:  לא לפני כל כך הרבה שנים

נעה בן שבת:  והוא בהחלט בא בראיית ההקלה לתעשייה

נעה בן שבת:  אבל השאלה איפה הצד השני של הוראות הבריאות ושל האפשרות לעקוב אחרי המזון

רז הילמן: אז זה מה שאני רוצה להתייחס

רז הילמן:  אז באמת, כשהיינו בכנסת, נציגי משרד הבריאות ישבו והסבירו את האילוצים ונעשו לא מעט תיקונים בחוק

רז הילמן:  ובסופו של דבר יצא חוק שאמור לייצר את כל האיזונים הנכונים ויצא חוק מורכב

רז הילמן:  החוק הזה מצד אחד מאפשר מיד לסמן לפי הוראת סימון חדשה

רז הילמן:  מצד שני, מאפשר תקופה ממושכת עד שמעדכנים את כל התוויות עם הוראת סימון החדשה

רז הילמן:  מתייחס למלאים, מתייחס לנושא של חריגים, כמו שאביב אמר

רז הילמן:  והמנגנון הזה הוא מנגנון מאוד מאוד חכם שנותן מענה לעלויות שאחרת סתם הולכות לפח של הדפסת אריזות

רז הילמן:       לכן לדעתנו מאוד מאוד חשוב לתקן את התיקון שנעשה קודם

רז הילמן:  אני אגיד גם שאנחנו לא באים ומנסים לייצר פה איזה שהיא תקופת מעבר על תקופת מעבר

רז הילמן:  זאת אומרת, אם באירופה נתנו שנתיים, אנחנו לא רוצים שכשייגמר השנתיים באירופה יתחילו עוד שנתיים בישראל

רז הילמן:  אפשר לקבוע בהקשר של הוראות מאומצות, שהוראות מאומצות כוללות דרישה של סימון, שבמצב כזה המועד שממנו יתחיל להיספר הזמן לעניין חוק קביעת מועד כניסה לתוקף יהיה המועד שבו זה לראשונה נכנס לתוקף באירופה ולא המועד האחרון

רז הילמן:  זה דבר אחד

רז הילמן:       דבר שני, שאני חושב שהוא עוד יותר מובן מאליו, זה כשמדובר בהוראת סימון חדשה

רז הילמן:  אם עכשיו, דיברנו על תקנות המסרים קודם

רז הילמן:  אם יחליטו לאמץ את תקנות המסרים האירופיות כהוראה מאומצת, אז במקום לייצר, למרות ששם זה רק דברים חדשים שמתירים

רז הילמן:  אבל אם ניקח אלרגנים או משהו אחר, ברגע שמאמצים הוראה חדשה, במקום ליצוק לתוך ההוראה הזאת את כל ההוראות מעבר מחוק קביעת מועד כניסה לתוקף אפשר בוודאי בהוראה חדשה לאפשר את חוק קביעת מועד כניסה לתוקף כדי שיסנכרן את זה עם שאר שינויי הסימון וימנע השלכה לפח של אריזות שצריך מידי שנה

נעה בן שבת: לא הבנתי את הצעתך לגבי הוראת סימון חדשה

נעה בן שבת:  אתה אומר תהיה אימוץ של הדין האירופי להוראה מסוימת שהיא אימוץ חדש

נעה בן שבת:  אני מבינה שאתה אומר אימוץ חדש זה שונה מעדכונים

רז הילמן: אני מבקש שני דברים

רז הילמן:  אני חושב שהרבה יותר קל ואינטואיטיבי אם אני עכשיו מאמץ הוראה חדשה, אז בוודאי שאין סיבה להחריג אותה

רז הילמן:  כי כשאתם רציתם בזמנו, היועצת המשפטית והיועץ של משרד המשפטים, לבטל את ההפניה לחוק הזה זה היה בגלל שלא רציתם כפל תקופות

רז הילמן:  אז כשמדובר בהוראה שהיא חדשה, שלא הייתה קיימת עד היום בישראל, ובוחרים לאמץ אותה בישראל - בטח שהרציונל הזה לא מתקיים

רז הילמן:  ולכן במצב כזה אין סיבה להחריג מהחוק

רז הילמן:       אבל אני אומר גם מעבר לזה

רז הילמן:  גם כשמדובר בהוראה שאימצנו ומתעדכנת, כדי לייצר את אותו יישור קו שחוק קביעת מועד כניסה לתוקף עושה, שמאפשר יישור קו של כל עדכוני הוראות סימון שהיו בשנה קלנדרית ולקחת אותה עוד שנתיים קדימה כדי שנהיה מיושרים לזה - אני חושב שגם כשמדובר בתיקון זה צריך לחול

רז הילמן:  כשאפשר לקבוע שהמועד הוא המועד הראשון של הכניסה לתוקף ולא המועד האחרון שניתן באירופה

רז הילמן:  זאת אומרת, שלא יהיה סוף תקופת מעבר באירופה ועוד את כל חוק קביעת מועד כניסה לתוקף

נעה בן שבת: אני רק חושבת שהרציונל היה הצמידות לאירופה

נעה בן שבת:  זה הרציונל שאני זוכרת מ-2021

נעה בן שבת:  של צמידות לאירופה

נעה בן שבת:  כמה שיותר מהר

נעה בן שבת:  אם כל כך רוצים להחיל כמה שיותר מהר, במיוחד עדכונים של ההוראות המאומצות, הרי אנחנו נחזור לזה תכף

נעה בן שבת:  כמעט מנגנון אוטומטי

נעה בן שבת:  אז ללכת עכשיו ולהגיד 'לא, לא, יש לי איזה הוראה שבחרנו בשביל לתת הוראת סימון'

נעה בן שבת:  נניח שיש כבר איזה הוראת סימון לגבי שאריות חומרי הדברה

נעה בן שבת:  איזה אזהרה מיוחדת שצריך גם לסמן

נעה בן שבת:  אז אני חושבת שלקחת רק את, רק את הנוח מכל הדבר הזה - אני לא חושבת שזאת הייתה הכוונה

אביב חצבני: אין פה עניין של לקחת את הנוח

אביב חצבני:  יש פה עניין של בסוף לייצר איזונים

אביב חצבני:  בין האימוץ של ההוראות מצד אחד לבין הנטל על המגזר העסקי מהצד השני

אביב חצבני:  עכשיו, צריך גם לזכור שהוראות מאומצות, בהנחה ונאמץ הוראות שיש בגינן חבות סימון על גבי אריזה, יכול להיות גם שעדכונים לא יהיו אחת לשנה

אביב חצבני:  גם יכול להיות שיש לך עדכונים פעמיים בשנה או שלוש פעמים בשנה או ארבע פעמים בשנה

אביב חצבני:  אז אם הציפייה כל פעם שאנחנו נמתין 12 חודשים ואז כל כמה חודשים נעדכן אריזות - זה לא ישים ברמת השטח

אביב חצבני:  ואז אנחנו נתמודד עם זריקת אריזות, כמו שאמר חברי רז לצורך העניין

שרון גוטמן טרודלר: אני יכולה להתייחס?     

אוריאל בוסו: כן

שרון גוטמן טרודלר: אנחנו עדיין לא הקראנו

שרון גוטמן טרודלר:  אבל התיקונים שביקשתם גם אתם לכל המנגנון של האימוץ לגבי גם תקופות החלה וגם המנגנונים של העדכונים השוטפים - אי אפשר גם פה וגם בחוק אחר

שרון גוטמן טרודלר:  זה חייב להסתנכרן אחד עם השני

שרון גוטמן טרודלר:  ולכן כמו שהייעוץ המשפטי של הוועדה הציעה, אני חושבת שאת האיזונים צריך לעשות בתוך המנגנון של האימוץ עצמו ולא לשלב מנגנון אחר שהוא לא מתכתב איתו

שרון גוטמן טרודלר:       אי אפשר גם, דבר נוסף, והסברתי לכם את זה בעבר

שרון גוטמן טרודלר:  בלתי אפשרי לנתק את הוראת הסימון מהוראות אחרות בחקיקת מזון

שרון גוטמן טרודלר:  תמיד הוראת הסימון יושבת עם הרציונל של כל החקיקה

שרון גוטמן טרודלר:  כך גם בסימון תזונתי, כך גם בתוספי מזון, כך גם בכל סימון אזהרה שנובע מהוראת סימון בתחום מסוים

שרון גוטמן טרודלר:  ולכן, אם הסימון הוא חלק מכלל ההוראה, לא ניתן, אי אפשר לנתק את מועד התחילה שלו בלבד ממועדי התחילה של ההוראות האחרות

שרון גוטמן טרודלר:  ולכן אי אפשר ממש מעשית לפרק את זה לשתי חקיקות שונות שיחולו על הוראות תחילה, שבעצם הם אותה, הם באותו עניין

רז הילמן: אבל זה מה שקורה היום, מה זאת אומרת?     

שרון גוטמן טרודלר: לא, זה לא מה שקורה היום

רז הילמן: למה?     

שרון גוטמן טרודלר: מה שקורה היום זה שההוראות סימון היחידות שאני מכירה שמשרד הבריאות קבע מכוח תקנות בשנים האחרונות היה הסמל האדום

שרון גוטמן טרודלר:  תקנות הסימון התזונתי

שרון גוטמן טרודלר:  ותקנות סימון אזהרה

אביב חצבני: ויש גם דרישות סימון בתקנים

שרון גוטמן טרודלר: של ממתיקים מסוגים מסוימים

שרון גוטמן טרודלר:  בשתי ההוראות האלה באמת חל חוק איילת שקד

שרון גוטמן טרודלר:  בנושא של האימוץ אין שום היגיון להפריד בין הדין המהותי שהופעל לבין הוראת הסימון במועד התחילה

שרון גוטמן טרודלר:  אין שום היגיון וגם זה לא ישים

מיקי רוזנטל: אני רוצה כן לחזק פה את מה שאנחנו אומרים

מיקי רוזנטל:  כי בחוק עצמו של 2014 יש סייג שאם יש משהו שהוא לבריאות הציבור אז יש את הכוח לבוא ולהקדים

מיקי רוזנטל:  אבל זה נכון, החוק הזה בא במטרה להקל על שינויים תכופים של האריזות

מיקי רוזנטל:  נכון שאת מדברת פה על כמה שינויים, שניים, שאולי היו

מיקי רוזנטל:  אבל זה לא אומר שלא יהיו

מיקי רוזנטל:  יהיו את האלרגנים בקרוב

מיקי רוזנטל:  אנחנו יודעים שבאים עוד דברים

שרון גוטמן טרודלר: אלרגנים זה לא אימוץ ולכן חל חוק איילת שקד

מיקי רוזנטל: נכון

מיקי רוזנטל:  אז אני אומרת שיש לנו הרבה שינויים

מיקי רוזנטל:  ולכן ראוי, החוק נעשה כדי לאחד את כל השינויים

שני דור: לא, אבל מצד אחד, אני רוצה רגע שנייה לבוא ולהגיד במה שאמרה שרון וגם אמרה נעה

שני דור:  בעצם, מצד אחד אתם רוצים בחלק מהמקרים להקדים ובחלק מהמקרים לאחר

שני דור:  עכשיו, כשאנחנו מדברים על להקדים אז גם להקדים את הסימון ובחלק מהדברים לאחר

שני דור:  ולכן הדברים, ככל שיהיו, נאמץ בעתיד רגולציה שעוסקת בסימון, אז ההתייחסות הפרטנית לתקופות המעבר תהיה לרגולציה עצמה ולא פה כאמירה כללית

שני דור:  האמירה הכללית היא הידברות

מיקי רוזנטל: סייג שאם יש משהו שקשור לבטיחות המזון יש אפשרות לקרב את הכניסה לתוקף

מיקי רוזנטל:  לכן לא ברור לי למה צריך כל פעם כניסה לתוקף ספציפית כשיש הוראות

שני דור: כי צריך זמן היערכות

שני דור:  אנחנו מדברים על רגולציות עתידיות שיאומצו

שני דור:  ולא רק עניין של סימון

שני דור:  נצטרך להיערך מבחינת היערכות של מעבדות, מבחינת השינויים בסימון

שני דור:  שינויים בשיטת פיקוח, שינויים בשיטת ייצור

שני דור:  אז ההיערכות הזאת תכלול בין היתר גם את האספקטים של היערכות מבחינת הסימון

שי סומך: אפשר להוסיף? היכולת שלכם להקדים את התחילה של הדין האירופי תאפשר לכם לסנכרן יותר בקלות

שי סומך:  כמה תיקונים ולתקן את האריזה ביחד

שי סומך:  זה נותן לכם הרבה מאוד גמישות בתחילה של החלת הוראת סימון

רז הילמן: החשש שלנו הוא שניים: 

רז הילמן: בואו, אני מקווה שנוכל להסכים קודם כל על זה

רז הילמן:  אחרת פשוט כשתעשו את התקנה שנניח מאמצת את האלרגנים האירופיים תצטרכו ליצוק את כל התכנים גם שמתייחסים למלאי וגם שמתייחסים לסוף תוקף

שני דור: אנחנו מדברים כרגע על הוראות מאומצות

שי סומך: בהוראה חדשה נגיע לוועדה בכל מקרה

רז הילמן: נכון

רז הילמן:  אבל במקום ליצוק מחדש בכל תקנה כזאת תוכן אפשר מראש לא להחריג אותם

רז הילמן:  אפשר מראש להגיד שהיה, שההחרגה היא לא מתייחסת כשמדובר בהוראות חדשות מאומצות

שני דור: אז אנחנו מדברים רק על ההוראות מאומצות

שני דור:  אני לא מבינה

רז הילמן: לא, יש הבדל בין הוראה חדשה

רז הילמן:  מחר תחליטו את האלרגנים לאמץ, לבין אחרי שבחרתם לאמץ את האלרגנים שהיא משתנה כל - - -     

אביב חצבני: רז עושה הפרדה בין אימוץ הוראה לבין עדכון הוראה, לצורך העניין, שכבר חלה בישראל

אביב חצבני:  זה הפער

רז הילמן: נכון

שי סומך: סעיף תחילה מאוחר יותר או סעיף תחילה אחרי? זה ידון כאן

רז הילמן: לא, מובן שזה ידון כאן

רז הילמן:  אבל אם אנחנו עכשיו בתיקון החקיקה לא נגיד שכשמאמצים הוראה חדשה של סימון מאירופה, החוק קביעת מועד כן חל, אז הוא בעצם לא יחול

רז הילמן:  ואז את כל המנגנונים שלקח הרבה זמן לתפור אותם לתוך החוק הזה, יהיה צריך להגדיר אותם בתוך הצו

רז הילמן:  נכון שהצו כנראה יוכל לתת מענה לכל הדברים האלה

רז הילמן:  אבל זה כבר יש מנגנונים מוכנים

רז הילמן:  למה לכתוב אותם מחדש?     

שי סומך: מנגנונים מאוד בעייתיים

רז הילמן: הם מאוד טובים לשוק ואנחנו מדברים פה על יוקר מחייה ועל נטל רגולטורי

רז הילמן:  זה משהו שעשו כדי להקל על הנטל הרגולטורי

רז הילמן:  ובאים עכשיו ואומרים יאללה, מעדיף שלא

רז הילמן:  חבל

נעה בן שבת: לא באים עכשיו

נעה בן שבת:  באו ב-2021

רז הילמן: נכון

רז הילמן:  נכון

נעה בן שבת: פשוט הייתה הוראה שהסיפה שלה נשמטה בשל טעות וזאת הייתה קביעה כבר כשאומץ הדין האירופי

נעה בן שבת:  זה לא משהו חדש

נעה בן שבת:  אני חושבת שצריך להעמיד את הדברים על דיוקם

רז הילמן: אמרתי, אמרתי שזה היה בדיון

נעה בן שבת: ולהגיד, הדברים האלה נשקלו כשנשקל האימוץ של הדין האירופי

אביב חצבני: ולתפיסתנו יכול להיות שלא שקלו את כל השיקולים האלה

רז הילמן: לא, וגם היית שם איתנו

רז הילמן:  את ראית את הלחץ של הזמן, לא נתנו לנו יותר say בעניין הזה

רז הילמן:  והיה זמן מאז

רז הילמן:  ואני מקווה שהיה זמן לחשוב על זה

רז הילמן:  גם דיברתי על זה עם שירות המזון ואיתך

רז הילמן:  ואני חושב שכן אפשר לאפשר את זה

רז הילמן:  אני חושב שזה חשוב והפחתת הנטל הרגולטורי זה היה פריצת דרך החוק הזה

רז הילמן:  וחבל, חבל שהוא לא יבוא לידי ביטוי בהוראות מאומצות

רז הילמן:  במיוחד כשרוצים להעביר יותר ויותר לעולם הזה של הוראות מאומצות

רז הילמן:  אז לאט לאט החוק יאבד מהערך שלו

נעה בן שבת: אני חושבת אבל שמה שביטאה פה פנינה זה אמירה שלמעשה צריך פה, גם פה צריך איזונים

נעה בן שבת:  אז מול המנגנון המאוד מאוד נוקשה של חוק קביעת מועדים

נעה בן שבת:  מנגנון נוקשה, עם ועדה שמאוד קשה להפעיל אותה, בעצם בלתי אפשרי

נעה בן שבת:  ועם, אולי בלתי אפשרי, אני לא יכולה לקבוע

נעה בן שבת:  אבל מול זה הרצון באמת להיות גמישים ולהתאים לאירופה ולהיות גמישים, אז גם פה צריך איזה שהוא איזון

נעה בן שבת:  לא בטוח שזה, זה לא נראה האיזון הראוי

נעה בן שבת:  אלא באמת להשאיר פה שיקול דעת למאסדר, כשהוא רוצה להחיל הוראה מהדין האירופי ואולי כולם רוצים להחיל אותה ואולי יש פה איזה הוראה בריאותית, אז בבקשה

נעה בן שבת:  ואם הוא חושב שאפשר לחכות עם זה עכשיו שנתיים עד שיחליפו את כל המלאים, אז הוא ישקול גם את הנושא הזה

רז הילמן: במה זה שונה אם הוא עכשיו מאמץ את הוראות האלרגנים או שהוא מתקין תקנת אלרגנים

רז הילמן:  למה אם הוא עכשיו יתקין תקנת אלרגנים זה ברור שחוק איילת שקד יחול ואם הוא יאמץ הוראה של אלרגנים אז לא

רז הילמן:  מה? איזה היגיון משפטי יש לעשות את ההבחנה הזאת להוראה חדשה?      וזה עלול גם לתמרץ אותנו להתנגד למנגנון של הוראות מאומצות, שאנחנו תומכים בו, כי אנחנו חושבים שהוא חשוב

רז הילמן:  אבל בגלל שאנחנו נדע שאנחנו בלי זה, אולי זה יהיה לנו יותר קשה לקבל את זה

רז הילמן:  אני לא מצליח למה, למה צריך במצב כזה לשלול את זה

נעה בן שבת: אני מציעה רגע לחשוב על איזה שהוא כיון

נעה בן שבת:  שי, אולי יש פה, לגבי הנושא של הוראה חדשה מאומצת, בניגוד לשינוי, שבהם כל הדברים שאנחנו עוד לא הגענו אליהם, בסעיף, לא חזרנו אליהם בסעיף 3א, שהם באמת מנסים כמה שיותר לאפשר לקבוע הוראה מראש של הוראת מעבר לפני והוראת מעבר אחרי

נעה בן שבת:  זאת אומרת גם, להפעיל בעצם את שני הדינים ביחד כדי להקל כמה שיותר

נעה בן שבת:  אז שם אין מקום להמתנה הזאת, לתקופת ההמתנה

נעה בן שבת:  ואולי יש מקום כן לשקול בהוראה מאומצת חדשה כן להיצמד להסדר, להסדר של איילת שקד

שני דור: או פשוט לתת יותר זמן

שי סומך: אנחנו נדון בזה בתוך המשרד

שני דור: היום זה מוגבל לשנה

שני דור:  3א(ד) היום הוראת סימון מוגבלת בשנה

שי סומך: אנחנו נקיים התייעצות

נעה בן שבת: אוקיי

אוריאל בוסו: טוב

אוריאל בוסו:  כרגע אנחנו נמצאים, סעיף 32 מדבר על יצרן נאות

אוריאל בוסו:  אנחנו נעשה הפסקה עד השעה 14:30

אוריאל בוסו:  אנחנו מעדיפים היום לסיים את ההקראה

אוריאל בוסו:  יש לנו אחר כך בערך איזה שלושת רבעי שעה

אוריאל בוסו:  הוועדה תחזור בשעה 14:30 מהפסקה

אוריאל בוסו:  בנתיים הזמן שלכם

אוריאל בוסו:  תודה רבה

אוריאל בוסו: אני מחדש את ישיבת הוועדה לאחר הפסקה, אחרי שהיינו כאן מספר שעות

אוריאל בוסו:  ואנחנו רוצים לסיים ולהמשיך את ההקראה בנושא יצרן נאות

אוריאל בוסו:       אנחנו נמצאים בדיון בחוק ההסדרים, פרק ח' ופרק כ"א

אוריאל בוסו:  יבוא מוצרי מזון וחקלאות, סעיפים 88-87 וכמובן מתוך הצעות חוק התוכנית הכלכלית לתיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות תקציב 2023 ו-2024, התשפ"ג-2023

אוריאל בוסו:       אנחנו היינו בסעיף 31 שמדבר בעיקר על נושא של יצרן נאות

אוריאל בוסו:  בבקשה, ייעוץ משפטי, עו"ד נעה בן שבת

אוריאל בוסו:  אנחנו מודים לך מראש על העבר ועל העתיד, על כל ההקראה

נעה בן שבת: אז תודה רבה

נעה בן שבת:  אני רציתי לעבור לסעיף 32

נעה בן שבת:  סעיף 32 הוא מתקן את חוק התוכנית הכלכלית, תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2021 ו-2022

נעה בן שבת:  שזה חוק ההסדרים הקודם

נעה בן שבת:  ובו נקבעו הוראות האמורות להיכנס לתוקף

נעה בן שבת:  אנחנו בעיקר פונים לתקן את החוק הזה, כיוון שבו נקבעו הוראות שעדיין לא נכנסו לתוקף או חלק מההוראות שם לא נכנסו לתוקף וייכנסו לתוקף ב-2026

נעה בן שבת:       אני חייבת להגיד שבאמת בנוסח כפי שהובא יש קצת אי בהירות

נעה בן שבת:  אם אתם זוכרים, קראנו בשעה הקודמת סעיף סימן משנה א' שבוטל והוא ייכנס לתוקף רק ב-2026

נעה בן שבת:  ואולי צריך באמת היה לתת איזה שהיא תמונה, לדיון הבא אני אשתדל באמת בלי נדר, להביא לוועדה, בפני הוועדה איזה שהוא נוסח שישקף איך ייראה הנוסח, פחות או יותר, בלי אולי תיקונים, תיקוני נוסח אחרונים

נעה בן שבת:  אבל בגדול מה יהיו ההוראות שיהיו ב-2026 ומה יהיו ההוראות שיחולו מיד עם תחילת, תחילתו של חוק זה

נעה בן שבת:  כדי שיהיה קל יותר לראות את הרמות

נעה בן שבת:  אבל כרגע אנחנו עוברים לתיקונים בחוק התוכנית הכלכלית של 2021-2022

נעה בן שבת:      אתם רוצים להעיר על זה? שי, אתה רוצה להסביר?     

שי סומך: לעדכן

נעה בן שבת: לעדכן, כן?     

שי סומך: זה בחוק איילת שקד

נעה בן שבת: אה, יש לכם כבר הצעה לגבי ההוראה הזאת?      

שי סומך: אוקיי

אוריאל בוסו: עו"ד שי סומך, משרד המשפטים

שי סומך: אז שקלנו, זאת אומרת, את האפשרות לתקן את חוק איילת שקד, שהיום יש בו החרגה של אימוץ ההוראות המאומצות

שי סומך:  אנחנו לא מצאנו מקום לתקן

אוריאל בוסו: כשאתה אומר, חשוב אולי להגיד גם לפרוטוקול, כשאתה אומר 'חוק איילת שקד' אתה מדבר על הנושא של?     

נעה בן שבת: על קביעת המועדים, מתי יחולו הוראות סימון

נעה בן שבת:  מתי מתחילות לחול הוראות סימון

נעה בן שבת:  אותו חוק שדיברנו עליו עכשיו, האם הם יחולו כעבור שנתיים מתום השנה שבה חלה הוראת הסימון ולפי אותם הסדרים שנקבעו באותו חוק בוועדת הכלכלה או שתהיה החרגה להוראות של האיחוד האירופי, כפי שבעצם הייתה הכוונה ב-2021

אוריאל בוסו: כשאתה אומר 'חוק איילת שקד' בכובעה כשרת המשפטים או?     

שי סומך: חברת כנסת

אוריאל בוסו: חברת כנסת?      

שי סומך: כן

אוריאל בוסו: אה, זה לא משהו שהיה שייך לרישוי עסקים, משרד הפנים

אוריאל בוסו:  כי שם גם הייתה איזה שהיא רפורמה

שי סומך: לא

שי סומך:  זאת הייתה הצעת חוק פרטית

אוריאל בוסו: אוקיי

שי סומך: מ-2014

אוריאל בוסו: 2014

שי סומך: אז בעצם הבקשה כאן הייתה להחיל את, זאת אומרת, להחיל את החוק במצב שבו יש הוראות חדשות

שי סומך:  עכשיו, רוצים להזכיר, ב-2014 החוק היה לפי האסדרה הקודמת

שי סומך:  זאת אומרת, הייתה סמכות לקבוע הוראות סימון בעצם בלי אישור של ועדה

שי סומך:  היום אנחנו במצב חדש, בעצם מ-2016, בוודאי מ-2021 שהיו הוראות מאומצות

שי סומך:  אנחנו מגיעים כאן לוועדה

שי סומך:  זאת אומרת יש, האימוץ של דין חדש יעבור הערות ציבור, לרבות לעניין סעיף התחולה ואחר כך הוא גם יגיע לכנסת

שי סומך:  ובמהלך התהליך הזה יקבעו את המועד של התחילה

שי סומך:  ואם התעשייה, היבואנים והיצרנים לא יהיה מרוצים ולא יסכימו להוראה תחילה שיקבע שר הבריאות אז יש תמיד אפשרות להגיע לוועדה והוועדה יכולה לא לאשר את סעיף התחילה שאישר, שאישר השר

שי סומך:       לכן אנחנו לא חושבים שהבעיות שהיו בעולם של איילת שקד הן קיימות היום

שי סומך:  יש את התשובות בתהליך האישור של ההוראות החדשות ובהליך הערות הציבור

שי סומך:  ואנחנו מבקשים להשאיר את ההוראה כפי שהיא אושרה ב-2021

שי סומך:  אני רוצה להזכיר גם שבתיקון הקודם הוועדה אפשרה לקבוע הוראת, לא, בעצם סליחה

שי סומך:  אני מדבר כאן על התיקונים, זה לא רלוונטי

שי סומך:  אז אנחנו מבקשים להשאיר את ההוראה כפי שהיא

אוריאל בוסו: אוקיי

רז הילמן: אם אפשר להתייחס?     

אוריאל בוסו: כן

רז הילמן: אז קודם כל תודה שעשיתם את הבדיקה

רז הילמן:  אני עדיין חושב שזו טעות ואני מקווה שאתם עוד תחשבו אחרת

רז הילמן:  אבל בנתיים, רק כדי שזה לא יישאר בלי שום פתרון, לפחות אם אפשר לתקן את הנוסח שחוק קביעת מועד לתוקף, חוק איילת שקד כן יחול, אם בצורה מפורשת בתקנות שהביאו או בהוראה מאומצת שהביאו, קבעו שהוא חל

רז הילמן:  כדי שלא יצטרכו עוד פעם את כל המנגנון

רז הילמן:  מה שאני מפחד זה שכשיבואו לתקנה יעשו אותה באופן חלקי וחלק מההוראות של החוק הזה יושמטו

רז הילמן:  ולכן במקרה שבו כן נשכנע אתכם שלגבי הוראה חדשה שבוחרים לאמץ החוק צריך לחול, שתוכלו, שר הבריאות יוכל בצו לכתוב "לעניין זה חוק קביעת מועד כניסה לתוקף יחול"

שי סומך: הבעיה שבחוק איילת שקד יש ועדה מאוד לא - - - שההרכב שלה לא לוקח בחשבון שיקולים של בריאות הציבור

רז הילמן: אני מדבר על סיטואציה שבה אתם לא רוצים ללכת לוועדה

רז הילמן:  סיטואציה שבה החלטתם - - -     

שי סומך: בסימון האדום

רז הילמן: אני מדבר על סיטואציה שבה לא הלכתם לוועדה

רז הילמן:  סיטואציה שבה השר אומר אני מקבל את המנגנון של איילת שקד, אבל במקום להעתיק אותו לתוך הצו אני פשוט כותב בצו שהחוק יחול

שי סומך: אבל יש לו כבר גם סמכות כשהוא קובע הוראה חדשה לקבוע סעיף תחילה כמו איילת שקד

רז הילמן: אבל זה לא רק סעיף תחילה

רז הילמן:  יש, הרי אתה מכיר את החוק

רז הילמן:  יש כל כך הרבה סעיפים שם

רז הילמן:  אני אומר, הבנתי, אתם יש לכם התנגדות

רז הילמן:  לפחות שכשאנחנו נשכנע אתכם לגבי הוראה מאומצת מסוימת שלגביה זה נכון, שהשר שלכם, שר הבריאות, יוכל באותה תקנה לכתוב לעניין ההוראה הזאת זה בסדר לנו

רז הילמן:  כאן כן חוק איילת שקד יחול

ד"ר זיוה חממא: מדוע הוא צריך להכפיף את עצמו לוועדה אחרת אם יש לו את כל הסמכויות?     

רז הילמן: הוא לא צריך להכפיף לוועדה, כי כשהוא עושה את זה - זה כשהוא החליט שהוא לא רוצה ועדה מיוחדת

רז הילמן:  זאת אומרת שהוא החליט שמנגנון של קביעת מועד כניסה לתוקן של אותה אימוץ הוא בסדר לו

שי סומך: מה מוסיף חוק איילת שקד?     

רז הילמן: מה שזה מוסיף זה קודם כל חוסך

שי סומך: כששר הבריאות מאמץ הוראה חדשה הוא יכול לקבוע הוראות תחולה

שי סומך:  תחילה, הוראה תחולה, הוראת מעבר

שי סומך:  מה חסר? כאילו מה חסר היום?     

רז הילמן: מה שחסר זה שהוא צריך, חוק איילת שקד נותן מענה לשורה של אספקטים

רז הילמן:  ובמקום להתחיל לחשוב ולנסח אותם ואולי לשכוח איזה משהו, כשכותבים את התקנה, אם רואים שלגבי אותה הוראה מאומצת אין סיבה שלא, אפשר פשוט להפנות לשם

רז הילמן:  חוסך זמן של ייעוץ משפטי, חוסך זמן של הוועדה, של חברי הכנסת, של הערות שלנו

רז הילמן:  כשאנחנו כן נשכנע שזה בסדר אפשר פשוט אוקיי

שני דור: אנחנו בטוחים שאתם תזכירו לנו

שי סומך: תצליחו לשכנע שיהיה סעיף תחילה שמדבר על שנתיים מיום השנה

רז הילמן: זה לא רק שנתיים מתום

שי סומך: אבל אתם לא תצליחו לשכנע

רז הילמן: זה לא רק שנתיים

רז הילמן:  זה לא רק שנתיים מסוף שנה קלנדרית

רז הילמן:  זה גם שנתיים מסוף שנה קלנדרית, זה גם התייחסות לזה שמיד כן אפשר

רז הילמן:  זה גם התייחסות לכל מה שיוצר עד, יש שם שורה של סעיפים

שרון גוטמן טרודלר: לא, זה שני הסעיפים היחידים שיש

רז הילמן: לא

שרון גוטמן טרודלר: יש את המנגנון של הוועדה, שהוא שלושת רבעי מהחוק

רז הילמן: לא, חוץ מהמנגנון של הוועדה

שרון גוטמן טרודלר: וכל היתר זה שני סעיפים שקובעים מועד תחילה מאוחר ועוד מועד תחילה מוקדם

רז הילמן: ועוד סעיף שאומר שכל מה שיובא או יוצר עד אותו מועד יכול להיות משווק

שרון גוטמן טרודלר: אני לא מכירה את זה

רז הילמן: כן

רז הילמן:  מה לא מכירה? כל מה שיוצר או יובא עד סוף המועד

נעה בן שבת: אבל רז, אנחנו נחזור מיד לסעיף

נעה בן שבת:  לא יודעת אם מיד

נעה בן שבת:  אבל עוד כמה זמן נחזור לסעיף 3א ותראה שגם בהוראות אנחנו כן מציעים, לפחות שמדובר בשינויים של התוספות אנחנו מציעים כן להתייחס

רז הילמן: סעיף 3א מתייחס לתיקון בהוראה שכבר אומצה

רז הילמן:  אני כרגע מדבר על הוראה חדשה שעוד לא אומצה

שי סומך: אבל עדיין יש סמכות גם בהוראה חדשה

נעה בן שבת: כן, לקבוע

רז הילמן: בוודאי שיש

שני דור: לקבוע הוראות בוועדה

רז הילמן: בוודאי שיש

שני דור: אני חושבת שאנחנו כאילו בדיון שעדיין לא קיים

שני דור:  כל הוראה חדשה שאנחנו נאמץ, רגע רז

שני דור:  כל הוראה שאנחנו נאמץ, בין אם יהיה הוראה מהותית ובין אם תהיה, ואחר כך יהיה לה גם השלכות על האריזות, אז נכון יהיה, ואתם תציפו את זה, אז הוועדה תוכל לאשר את, את התיקון המהותי להכניס לתוקף ואת ההשפעה שלה, לבחון את האורכה להשפעה על הנושא של הסימון

רז הילמן: ואז יהיה צריך לנסח את זה ולדייק

שני דור: בסדר

שני דור:  אז מה? אז עכשיו לא צריך לנסח את זה? אבל כל דבר זה פרטני

רז הילמן: לא, כן, כן

רז הילמן:  אם ההערה שלי תתקבל אז אתם תוכלו לכתוב מצב שחוק קביעת מועד

רז הילמן:  לא, את ההערה החדשה

רז הילמן:  אתם תוכלו לכתוב בחוק שורה 'חוק קביעת מועד כניסה לתוקף חל לעניין זה' וזהו, ושלום על ישראל

רז הילמן:  ולא צריך את כל המנגנון המסובך הזה

שני דור: אנחנו לא חושבים שזה פתרון

רז הילמן: למה זה לא פתרון? אם אתם, אתם לא תרצו, אל תשתמשו בסעיף הזה, זה יהיה בסמכות שלכם

נעה בן שבת: אתה חושב שאחרי יום הוא לא יכול להגיד שיחולו ההוראות האלה והאלה?     

רז הילמן: אם, הוא לא יכול לקבוע

נעה בן שבת: גם אם הוא לא יכתוב, יגיד

נעה בן שבת:  מועדי התחילה יהיו כאמור בחוק קביעת מועדים

רז הילמן: אז הוא צריך להעתיק את כל הסעיפים

נעה בן שבת: הוא לא חייב להעתיק, הוא יכול להפנות

נעה בן שבת:  הוא יכול להגיד מועדי תחילה יהיו כאמור שם

רז הילמן: אז למה לא לכתוב את זה?     

נעה בן שבת: למה? בגלל שלא רוצים להכפיף למנגנון הנוקשה ביותר של חוק קביעת המועדים

רז הילמן: אני חושב שזו טעות, אבל אני אומר, נגיד אני גם מסכים

רז הילמן:  אני לא מסכים, אבל נגיד אני מסכים

רז הילמן:  אפשר לכתוב בחוק שזה מוחרג, כמו שרציתם, אלא אם השר יחליט שהוא לא רוצה להחריג

רז הילמן:  זה לא, זה לא סותר את מה שהם אמרו

רז הילמן:  מה שהם אמרו זה שבדרך כלל לא נרצה

רז הילמן:  יופי

רז הילמן:  אבל אם כן תרצו פעם, אז שתוכלו, שתהיה לכם הסמכות המשפטית להגיד הפעם אנחנו לא רוצים להחריג

רז הילמן:  בהוראה הזאת אנחנו כן רוצים שהחוק יחול

נעה בן שבת: אבל אתה מציע ברירת מחדל הפוכה

נעה בן שבת:  הם מדברים על כך שככלל לא יחול

רז הילמן: לא, הבנתי

רז הילמן:  את ברירת המחדל ההפוכה

נעה בן שבת: המאסדר יכול להגיד אחרת

נעה בן שבת:  בסדר, המאסדר יכול להגיד כל מיני דברים

נעה בן שבת:  אבל אתה מציע ברירת מחדל הפוכה, שהחוק חל אלא אם כן המאסדר החליט

רז הילמן: לא

רז הילמן:  את זה הבנתי שהם לא מקבלים, אז אני מציע הפוך

רז הילמן:  אם את זה הם לא מקבלים, אז לפחות הפוך

רז הילמן:  שעדיין תהיה להם הסמכות לזה

רז הילמן:  שלא נצטרך כל פעם מחדש לנסח את הסעיפים האלה

שרון גוטמן טרודלר: זה טכני

רז הילמן: זה טכני

רז הילמן:  אבל זה יכול להקל עליכם

רז הילמן:  אני לא מבין מה ההתנגדות

רז הילמן:  למה זה מפריע שתהיה את הסמכותה זאת לשר?     

שי סומך: ההסדר הזה לא מתאים להוראות האימוץ

שי סומך:  שום, הוא לא יכול להתאים

שי סומך:  הוראה שאומרת שההוראה האירופית תיכנס לתוקף שנתיים אחרי מועד הכניסה לתוקף היא לא מתאימה בהכרח

שני דור: להוראות סימון בלבד

רז הילמן: אנחנו מדברים על פעם ראשונה כשמאמצים הוראה אירופית

רז הילמן:  אני לא מדבר איתך כרגע על תיקון

שי סומך: אני מבין

רז הילמן: פעם ראשונה

רז הילמן:  אז למה, אז מה זה משנה אם זה אימוץ או אם זו תקנה שכתבו מחדש? זה אותו דבר

רז הילמן:  למה זה שונה?     

שני דור: אני חושבת שאנחנו פה יורדים לרזולוציות שלא נכון לדבר עליהן ברמת המקרו

שני דור:  מצד אחד רוצים להקדים, מצד אחד רוצים לאחר

רז הילמן: נכון

רז הילמן:  שזה החוק

רז הילמן:  זה החוק

שני דור: לא, לא

רז הילמן: החוק מצד אחד להקדים, מצד שני לאחר

שני דור: כל דבר צריך יהיה להיבחן בהחלטה איזה רגולציה מאמצים ואיך היא משפיעה על האימוץ

רז הילמן: אין עם זה שום בעיה

רז הילמן:  רק אם אתם תשתכנעו שנכון להחיל את החוק, שתהיה לכם את הסמכות המשפטית לזה ולא תצטרכו להעתיק את כל המנגנון מחדש

שי סומך: יש לכם סמכות

שי סומך:  זה לא בעיה לעשות אם צריך

שי סומך:  אם יש איזה שהיא הוראה

שני דור: סמכויות יש לנו

שני דור:  צריך, סמכויות יש לנו

רז הילמן: לא, סמכות קלה שבאה ואומרת החוק חל

רז הילמן:  ולא להתחיל להעתיק את הכל

שני דור: אז רז, אי אפשר

שני דור:  התשובה היא, התשובה היא 'לא' כרגע

מיקי רוזנטל: אני כן רוצה להגיד שכרגע חוק איילת שקד הוא בא לעזור ליצרנים, ליבואנים, להתעסק עם המון המון אריזות

מיקי רוזנטל:  וכאילו מה שנכנס עכשיו זה פשוט קצת לחטוף ולהוריד

שני דור: לא, אנחנו רוצים גם להבין, ממש לא נכון

שני דור:  אנחנו רק רוצים לבוא ולהבין מי יסביר לצרכן איזה מוצר, איזה סימון צריך לחפש על המוצר

שני דור:  כי אנחנו פה מדברים, אי אפשר ללכת לאיילת שקד רק כשנוח

שני דור:  כי מצד אחד עד, בדיונים הקודמים ביקשתם מאתנו להכניס את החקיקה האירופית לתוקף עוד לפני כן

שני דור:  ולכן יש פה מכלול של שיקולים

שני דור:  זה לא רק טובת היצרים והעוסקים, שכבודכם במקומכם מונח, יש גם את טובת היצרנים

שני דור:  ולכן אני חושבת, שוב, שההחלטות הפרטניות יתקבלו ככל, לגופו של חקיקה שתאומץ

מיקי רוזנטל: אבל כבר לא יהיה איחוד של רגולציות ואיחוד של, של צורך של יצרן לסיים אריזות

מיקי רוזנטל:  אלא פשוט מה שקשור לאימוץ יהיה בתאריך מאוד אקראי

מיקי רוזנטל:  וכל השאר, כל שאר הרגולציות יהיה בשנתיים

רז הילמן: ואתם שמים אותנו עכשיו בתמריץ של לא לאהוב את הנושא הזה של אימוץ ולנסות דווקא שלא יהיו הוראות מאומצות

רז הילמן:  שזה, יכתבו תקנות

רז הילמן:  כי אנחנו, כי המנגנון הזה, בעצם מה שקורה אם אנחנו נמשיך ככה עוד כמה שנים, כל חוק קביעת מועד כניסה לתוקף אפשר לזרוק אותו לפח

רז הילמן:  כי הכל כבר יהיה בהוראות מאומצות או בהוראות שזה לא חל עליהם

מיקי רוזנטל: זה בדיוק המשמעות

מיקי רוזנטל:  זה להוריד לנו את - - -     

רז הילמן: וכל הרציונל שהיה כשעשו את החקיקה הזאת ילך לפח

רז הילמן:  אני לא מבין את ההתנגדות הזאת

שי סומך: עוד פעם, בהוראות חדשות אתם תוכלו, יש הערות ציבור, יש אישור של הוועדה

שי סומך:  ואם משרד הבריאות לא יתחשב, שר הבריאות לא יתחשב בהערות שלכם אז הוועדה יכולה להתערב

שי סומך:  אז זה לא, בהוראות, בעדכונים, גם דיברו כאן על העדכונים, אז יש אפשרות להקדים

שי סומך:  כשיש אפשרות להקדים, שזה מה שביקשתם, אפשר גם לסנכרן

שי סומך:  ויש גם אפשרות שהוספה ב-2021 לדחות בשנה את התחילה לתוקף

שי סומך:  אז תהיה לכם אפשרות לסנכרן באמצעות ההקדמה

שי סומך:  יהיו שני תיקונים

רז הילמן: אבל זה מה שהחוק אומר

רז הילמן:  בעצם מה שאתם אומרים אנחנו לא אוהבים את חוק קביעת מועד כניסה לתוקף והחלטנו לזרוק אותו לפח

רז הילמן:  זה בעצם מה שאתם אומרים

שי סומך: גם המחוקק ב-2021 הוא קיבל

אוריאל בוסו: לא, נראה לי שהקצנת, אבל בסדר

רז הילמן: לא, לא, זה מה שהם אומרים

אוריאל בוסו: אוקיי

מיקי רוזנטל: זה המשמעות

אוריאל בוסו: אנחנו שמענו את עמדת משרד המשפטים ומשרד הבריאות

רז הילמן: לחוק החשוב הזה הם עכשיו אומרים יאללה, לא מתאים יותר, לא רוצים

שני דור: אבל זה מה שנאמר בהסדר קודם

רז הילמן: ב-2021 היה לחץ זמן, לא דיברנו על זה מספיק וזאת באמת הייתה תקלה מאוד מאוד קשה

רז הילמן:  זה הוכנס ברגע האחרון, זה לא היה שם מההתחלה

שי סומך: דיברנו על זה, היה דיון

רז הילמן: היה דיון על זה

רז הילמן:  אבל דיון קצר ולא רציתם להקשיב, כי זה כבר היה סוף החקיקה

רז הילמן:  וזה לא משהו שהיה מההתחלה, זה הוכנס ברגע האחרון

שני דור: אבל עכשיו הקשבנו

שני דור:  אבל הנה, עכשיו הקשבנו

רז הילמן: מה זה?     

שני דור: אני הקשבנו, אנחנו מקשיבים

רז הילמן: אבל מה שקורה בפועל אם משאירים את זה, זה בעצם זורקים את החוק הזה לפח

אוריאל בוסו: אוקיי

נעה בן שבת: המשמעות, התיקון בפסקה, צריך למצוא את זה, סעיף 106

נעה בן שבת:  אבל זה מופיע בנוסח המשולב, כן, גם מופיע בנוסח המשולב שנמצא בפני הוועדה

נעה בן שבת:  זאת אומרת, אנחנו מביאים בחשבון את מסגרת אישור הייצור הנאות או ההתחייבות העצמית

נעה בן שבת:  נכון? אנחנו מדברים על התיקון הזה

שני דור: סעיף 12, זה תיקון בעצם לסעיף 12 לחוק המזון

נעה בן שבת: כן

נעה בן שבת:  אדוני, רק רגע בבקשה

נעה בן שבת:  לא, זה היה לי פה בנוסח משולב

נעה בן שבת:  רק רגע

אוריאל בוסו: זה נוסח משולב או מקורי?     

נעה בן שבת: היה לי נוסח משולב של ההוראות של החוק של 2021-2022 ורק רגע אדוני, סליחה, אני מתנצלת

נעה בן שבת:  אתם רוצים להסביר את זה בנתיים, עד שאני אמצא את המסמכים?     

שרון גוטמן טרודלר: יש פה בעצם, לסעיף 12 יש נוסח שיהיה בהוראת שעה עד אוגוסט 2026 ויש נוסח שיהיה קבוע

שרון גוטמן טרודלר:  אנחנו לגבי הוראת השעה רוצים לדייק את פסקה (1)

שרון גוטמן טרודלר:  זה לא מופיע בנוסח, רצינו לבקש

שרון גוטמן טרודלר:  רצינו לבקש את החלופה לשקף את המצב הקיים

שרון גוטמן טרודלר:  היום התנאים שיצרן יכול להאריך את חיי המדף של חומר הגלם שהוא מזון רגיל יש לו מספר תנאים מצטברים שהוא צריך לעמוד בהם

שרון גוטמן טרודלר:  והראשון, כפי שזה מוצע פה לנסח, בידיו אישור ייצור נאות

שרון גוטמן טרודלר:  אנחנו רוצים לשקף גם את החלופה, שיש לו תכנית בטיחות מזון כמו בסעיף 178 משום שהיום כלל יצרני הבשר מחויבים בתכנית בטיחות מזון ולכן גם להם ניתנת האפשרות הזאת, במידה ומדובר במזון רגיל

נעה בן שבת: אבל זה הנוסח שנמצא כאן

שני דור: לא, זה התיקון של סעיף 1 קטן

שרון גוטמן טרודלר: יש לך, התיקון שאושר לפני שנה היה תיקון שמאפשר תכנית בטיחות מזון בבקרה עצמית

נעה בן שבת: כתוב היום, היום כתוב: "במקום פסקה 1 יבוא "בידו אישור ייצור נאות או מיושמת לגביו תכנית בטיחות מזון ובקרה עצמית לפי סעיף""

שני דור: אה, תיקנת את זה כבר? אנחנו פשוט הצענו

שרון גוטמן טרודלר: לא, אבל לפי איזה סעיף תוכנית בטיחות מזון?     

נעה בן שבת: לפי סעיף 41ב

שרון גוטמן טרודלר: בסדר

שרון גוטמן טרודלר:  עכשיו, 41ב ייכנס לתוקף רק באוגוסט 2026

שרון גוטמן טרודלר:  ועד שהוא ייכנס לתוקף החלופה לאישור ייצור נאות זה תוכנית בטיחות מזון, כפי שהוא מוגדרת בסעיף 178

נעה בן שבת: כן, אבל זה נמצא לך בהוראות השעה, שתראי אחר כך, בסעיף 34

נעה בן שבת:  בסעיף 34 יש לך גם כן תיקון לסעיף 12ג ושם מופיע "בידיו אישור ייצור נאות"

שני דור: אז אנחנו מבקשים להוסיף שם, בסדר

נעה בן שבת: אה, אוקיי

נעה בן שבת:  אז שם?     

שני דור: כן

נעה בן שבת: זאת אומרת שם את מציעה

שני דור: להוסיף

נעה בן שבת: או תוכנית לפי 178?     

שני דור: נכון

שני דור:  במקום הנוסח, כאילו, במקום 41ב בתקופת הוראת השעה בלבד

נעה בן שבת: אז זה הסעיף 7 שתיקן, פסקה, תיקון לפסקה 7 "במסגרת אישור ייצור נאות או במסגרת"

נעה בן שבת:  עכשיו, פסקת משנה ג' תימחק כי אנחנו מוחקים אותה כבר עכשיו בנוסח שקראנו לסעיף 12

נעה בן שבת:          אנחנו מבקשים שמאוגוסט 26 סעיף 22 יהיה בטל, כי ההוראות לגביו או שקבועות בו יעברו גם הן לסעיף 41, שהוא כולו יעסוק בנושא הייצור הנאות

נעה בן שבת:  באישור ייצור נאות

שני דור: לעניין זה נבקש עוד פעם לבדוק, כי אנחנו חושבים שסעיף 22, לפי מה שאני חושבת, הוא לא צריך - - -

שני דור:  משום שחזרנו אחורה בנוסח לעניין של העניין שאישור ייצור נאות הוא לא תנאי בתוך הרישיון

נעה בן שבת: נכון

נעה בן שבת:  אבל ההוראות עצמן הן יהיו בסעיף 41

שני דור: אבל הסעיף - - -     

נעה בן שבת: את רוצה לבדוק, לחזור ולבדוק את זה? נבדוק

נעה בן שבת:  נחזור ונבדוק את זה

שני דור: בסדר, אני אבדוק את זה

נעה בן שבת: אנחנו מדברים היום אדם יכול לבקש, גם אם הוא לא חייב סמל ייצור נאות, הוא יכול לבקש היתר לסמן בסמל ייצור נאות

נעה בן שבת:  אבל מ-2026 הוא יכול או לקבל אישור ייצור נאות או להתחייב ליישם תוכנית בטיחות מזון ובקרה עצמית

נעה בן שבת:  זה לפי ההוראות מ-2021

נעה בן שבת:               זאת אומרת, ב-2026 אחד מהדברים האלה יצטרך להיות תנאי לגבי כל יצרן מזון, למעט, אתם אמרתם למעט אם הוא רק מקבל אישור פעילות יצרנית

נעה בן שבת:  אם הוא לא בעל רישיון ייצור

שני דור: זה לא רישיון ייצור, זה לא יחול עליו

נעה בן שבת: אוקיי

שני דור: ולכן הוא גם לא יהיה זכאי, הם לא נמצאים פה, אבל להאריך חיי מדף

נעה בן שבת: זאת אומרת, שניהם ברגע שהם או מסרו את ההתחייבות או קיבל אישור ייצור נאות, כמובן הוא צריך לנקוט, לפעול בהתאם לכך

נעה בן שבת:  ומי שמייצר מזון המנוי בתוספת האחת עשרה צריך את אותו אישור ייצור נאות

מיקי רוזנטל: יש לי שאלה

מיקי רוזנטל:  לגבי תוכנית בטיחות מזון ובקרה עצמית, מדובר בהתחייבות פנימית או שמדובר בבקרה עצמית של אפס"ה ממקום חיצוני?     

שני דור: אנחנו דיברנו על זה

שני דור:  דובר על תוכנית בטיחות בבקרה עצמית, מבוססת על עקרונות אפס"ה

מיקי רוזנטל: פנימית

קריאה: השאלה אם זה - - - או לא

מיקי רוזנטל: היא אמרה שלא, שלא חייב

נעה בן שבת: ההגדרה הזאת ב-42 (ב)(1)

נעה בן שבת:  אבל שם את כן דורשת גוף - - -

נעה בן שבת:  תוכנית בטיחות מזון כמשמעותה בהגדרה, אנחנו אומרים בסעיף 42(ב)(1)(2) רישה

שני דור: מה, מה את אומרת?     

נעה בן שבת: ההגדרה תוכנית בטיחות מזון שמופיעה אצלנו בחוק היא אומרת כמשמעותה בסעיף 42(ב)(1)(2) רישה

נעה בן שבת:  וברישה של סעיף (ב)(1)(2) מופיע העתק אישור שקיבל המבקש מאחד הגופים המנויים להלן המעיד כי ייצור המזון נעשה בהתאם לתכנית בטיחות מזון המבוססת על אחד מן התקנים הבין לאומיים המקובלים הנכללים ברשימה שמנהל שירות המזון פרסם לעניין הזה

נעה בן שבת:       אז אני מבינה שאת אומרת אנחנו לא פונים לגופים האלה, אלא אנחנו רק דורשים שייצור המזון נעשה

שני דור: שתוכנית הבטיחות, כן

נעה בן שבת: תוכנית בטיחות מזון המבוססת על אחד מהתקנים הבין לאומיים המקובלים

שני דור: זה ההבדל בעצם, לשאלתכם, זה ההבדל בעצם בין אישור ייצור נאות לבין תוכנית בטיחות מזון עצמית

שני דור:  בדרך כלל במפעלים שהם יותר מורכבים ועם מזונות יותר רגישים אז הם מפורטים בתוספת 2011

שני דור:  שם זה חובה ולא המלצה

שני דור:  ובאופן כללי, כל יצרני המזון, בדומה לדרישה שקיימת היום במפעלי בשר, הם צריכים ליישם תוכנית מזון בבקרה עצמית, מבוססת על עקרונות אסה"פ

שני דור:  ירצו יקחו - - - לא ירצו, יעשו את זה במסגרת

שני דור:  אבל האחריות תהיה עליהם

שני דור:       התוכנית נועדה לוודא לעצמם שהם עובדים בתוך מסגרת, במסגרת, שומרים על העקרונות של חקיקת המזון ובטיחות המזון

שני דור:  שבסופו של דבר שלא נגיע למצבים גם שהם עושים את הכל, וזה גם קורה, שיש תקלות

שני דור:  אבל זה, זה אמור לצמצם

נעה בן שבת: אבל אולי בגלל אי הבהירות שעלתה כאן, אולי פשוט אפשר לכתוב את מה שכתוב פה ב-42ב(1)(2)

שני דור: אני זוכרת שהפנינו לבטיחות מזון, הגדרנו את ההגדרה לפי מה שכתוב בעקרונות אסה"פ

שני דור:  אבל אני אולי, בואי נבדוק את זה, את עצמנו שוב

שני דור:  את, רק תראי לי איפה ההגדרה של בטיחות מזון שלקחת, נעה

נעה בן שבת: ההגדרות, יש הגדרה אחת שהיא מ-1

נעה בן שבת: 8

נעה בן שבת: 26 כמשמעותה בסעיף 41ב(1) או 42ב(1)(2) רישה

נעה בן שבת:  והאחרת שחלה בנתיים בתקופת הוראת המעבר שרק מפנה ל-42ב(1)(2) רישה

נעה בן שבת:  אבל אולי גם אותה צריך להבהיר במקום ככה לשלוח

שני דור: אין בעיה, אין בעיה

שני דור:  ככל שזה יבהיר ויעשה סדר, אז כן

שני דור:   אז נעה, אני מקבלת את ההערה שלך, ואנחנו בשביל הבהרה ולבצע את החידוד

שני דור:  שיהיה ברור מה ההבדל בין תוכנית בטיחות עצמית לאישור ייצור נאות

שני דור:       אני חושבת שאנחנו נראה את ההגדרה שעשינו ביבואן הנאות

נעה בן שבת: אפשר יהיה לקחת משם

שני דור: כן

נעה בן שבת: זאת אומרת, יהיה לו איזה שהוא מסמך, אבל אפשר להסתפק בהגשת ההתחייבות

נעה בן שבת:           גם הוא יצטרך לחדש בכל שנתיים את ההתחייבות הזאת ויודיע שבמפעלו עדיין ממשיכה להתקיים תוכנית ייצור

נעה בן שבת:  תוכנית בטיחות עצמית

ד"ר רוני סורקיס: באחריות מי? יש פה עניין פרוצדורלי

ד"ר רוני סורקיס:  הרי אנחנו ראינו שהרישיונות עברו לידי, לידי התזכורת לגבי הרישיונות עברו לידי היצרנים

ד"ר רוני סורקיס:  אז בעצם הם צריכים לזכור עכשיו שהם צריכים להגיש את ההתחייבות מחדש? איך זה עובד? איך זה יעבוד?     

נעה בן שבת: מה זאת אומרת לזכור? כל שנתיים הם צריכים

שני דור: מה זה לזכור?     

ד"ר רוני סורקיס: לא

שני דור: יש לך אישור, ניתן לך לשנתיים

ד"ר רוני סורקיס: למה אבל אם אני נותן התחייבות היא רק לשנתיים? התחייבתי

שני דור: הדברים משתנים

שני דור:  רגע

ד"ר רוני סורקיס: כל זמן שאני - - -     

שני דור: רגע, אני רוצה רגע

ד"ר רוני סורקיס: כמו שפרשה טכנית היא forever

שני דור: פרשה טכנית היא לא forever אם אתה משנה משהו

ד"ר רוני סורקיס: אם אני משנה, נכון

שני דור: אז זהו, אז זה חלק מהעניין

שני דור:  זה חלק מהעניין

שני דור:  אנחנו בימינו אנחנו חיים

שני דור:  אנחנו יודעים שרישיונות היצרן הם ניתנים ואז יש להם חידוש

שני דור:  ובפרוצדורה של החידוש אפשר, נצטרך להתאים גם את ההתחייבות

שני דור:  אפשר יהיה למען הנוחות ושתזכרו להצמיד את זה לחידוש רישיון יצרן

ד"ר רוני סורקיס: אוקיי

ד"ר רוני סורקיס:  אני חושב שזה חשוב, כי אחרת הופך להיות בעל המפעל פקיד כבר

שני דור: לא

שני דור:  אבל החובה היא תמיד עליכם

ד"ר רוני סורקיס: אני, רק אני אומר

שני דור: נתתי פה הקלה שלא ביקשת

שני דור:  אבל החובה לתזכורת ולנהל את זה אם יש לך רישיון או אין לך רישיון, אתה לא מצפה שהרגולטור ינהל ויעשה מעקבים על 2,800 יצרנים

ד"ר רוני סורקיס: אני לא יודע

ד"ר רוני סורקיס:  אני יודע שכל הרשויות עושות בקרה על כל הרישיונות בארץ

ד"ר רוני סורקיס:  זה דבר ראשון

ד"ר רוני סורקיס:  אבל, אבל אני אומר, והרי יש עניין של הצורך בהפחתת נטל הרגולטורי

ד"ר רוני סורקיס:  ועכשיו אנחנו בעצם מוסיפים עוד ועוד

ד"ר רוני סורקיס:  ואני חושב שאם זה יוצמד, אוקיי? זה אולי איזה שהיא פשרה טובה

נעה בן שבת: למה זה יוצמד?     

שני דור: אין לנו התנגדות שההתחייבות תוצמד, התוקף של ההתחייבות תהיה כתוקף של רישיון הייצור

נעה בן שבת: אוקיי

אוריאל בוסו: אוקיי

נעה בן שבת: אוקיי

נעה בן שבת:  אז הגענו לסעיף קטן ג'

אוריאל בוסו: יימחק

נעה בן שבת: הוא עוסק בפרסום רשימות של יצור

נעה בן שבת:  אנחנו פסקה 5, בעמוד 34

נעה בן שבת:           אנחנו עוברים לסעיף (ב1)     החובות שקבועות בסעיף 126 לחוק הן בעצם חובות על המשווק, לוודא ממי הוא מקבל את מוצרי המזון שאותם הוא משווק

נעה בן שבת:  והיום הוא צריך לוודא שיש רישיון ייצור

נעה בן שבת:  אבל כיוון שבעתיד כאמור תהיה חובה גם לכל, לגבי כל יצרן, לברר על האישור ייצור נאות, או לפחות לגבי המזון שמנוי בתוספת האחרת עשרה, מוצע שהוא גם יצטרך לוודא את הדבר הזה לגבי המזון שהוא משווק

נעה בן שבת:       אנחנו מדברים על (37)(ב) בחוק התוכנית הכלכלית הקודם

נעה בן שבת:  (37)(ב) היא נוגעת לתיקונים בסעיף 256

נעה בן שבת:  היא אומרת כך:     זו כבר, אנחנו מדברים פה על אווירה פלילית בסעיף הזה

ד"ר רוני סורקיס: שנייה, יש לי שאלה אחת, אם אפשר

נעה בן שבת: כן? ייצור, גם ייצור וגם בבקרה עצמית ולא בבקשה עצמית

ד"ר רוני סורקיס: לגבי סעיף 32א(א)(1)

ד"ר רוני סורקיס:   "משווק לא יקבל מזון המנוי בתוספת האחת עשרה מיצרן שאינו בעל אישור לייצור נאות תקף" אני רוצה להבין יותר על מה מדובר

שני דור: אני אגיד לך

שני דור:  לדוגמה אם אתה, עכשיו שופרסל רוצה לקנות תוספי תזונה

שני דור:  אז היא צריכה לוודא שהיצרן שממנו היא קונה יש לו אישור GMP

שני דור:  היא לא יכולה להסתפק באישור רישיון יצרן

שני דור:  לא, תוספי תזונה זה גם היום

שני דור:  אבל זה, זה תיקון שיתחדד ב-2026

ד"ר רוני סורקיס: כן

ד"ר רוני סורקיס:  אבל כתוב בתוספת

שני דור: תוספת האחתעשרה זה רשימת סוגי מזון שהייצור שלהם טעון באישור יצור נאות

רז הילמן: אתם מצפים שכל פיצוצייה תדע לנהל את זה?     

שני דור: לא, אז פיצוצייה תדע לנהל רישיון יצרן, אז היא תדע לנהל, היא תדע גם לנהל, להתמודד עם אישור ייצור נאות

שני דור:  וזאת לא הוראה חדשה

רז הילמן: זה נוח להטיל את זה על המשווקים, אבל זה נראה לי קצת מוגזם

רז הילמן:  את יודעת, אני פה לא בכובע של המשווקים

שני דור: לא, בסדר

שני דור:  זאת הוראה שתקפה מ-2015

שני דור:  אם פיצוציות יודעות לשמור רישיון יצרן אז לא תהיה להם בעיה לשמור לצד זה, אם הם ימכרו תוספי תזונה ולא נרצה שימכרו תוספי תזונה בפיצוציות אז יהיה להם גם אישור ייצור נאות

רז הילמן: כל הספקים שלהם של המזונות צריכים GMP, הם יצטרכו לנהל אותם, לראות שהם בתוקף? זאת אומרת, לא מספיק שהיצרן בודק את זה, שזה הגיוני, גם המשווק צריך להיות, לעקוב אחרי התוקף?     

שני דור: זה לא, זה לא התוקף

רז הילמן: זה תוקף, זה לא תקף

שני דור: אבל תסתכל רגע על הקונטקסט של 127 לפני, רז, לפני שאתה מעיר

שני דור:  היום אתה לא יכול, יצרן, שופרסל לא יכולה לקנות מזון, במבה, אם אין לה רישיון ייצור

שני דור:  מחר היא תקנה תוספי תזונה, היא תצטרך גם אישור ייצור נאות

שני דור:  מחר סמי יש לו פיצוצייה, צריך את זה היום גם לבמבה

שני דור:  ואם הוא יחליט למכור תוספי תזונה, יצטרך גם את אישור ייצור נאות

שני דור:  אז אני לא מצליחה להבין מה ההערה כאן

אוריאל בוסו: בן אדם מחזיק שני רישיונות עסק?     

רז הילמן: ברמת הפרקטיקה באמת - - -     

אוריאל בוסו: לא, אבל בן אדם אם יש לו רישיון עסק, תיאורטית, הוא מחזיק שני רישיונות? לכאן ולכאן?     

רז הילמן: לא, היא מדברת על, היא רוצה רישיונות של הספקים שלו, לא שלו

רז הילמן:  היא מדברת על רישיון של הספקים

רז הילמן:  כל מה שהוא משווק, כל המותגים שהוא משווק - - -     

שני דור: אבל זו דרישה שכיום קיימת בחוק

רז הילמן: זה לא אומר שהיא טובה

נעה בן שבת: היום המשווק צריך לוודא שמי, שהיצרן שמוכר לו את המזון הוא, יש לו את בעל רישיון ייצור

נעה בן שבת:  אז עכשיו כשאנחנו הגברנו את הדרישה ואמרנו שאי אפשר להסתפק ברישיון ייצור אלא דורשים לגבי מזון שמנוי בתוספת האחת עשרה גם אישור ייצור נאות, כן, המשווק יוודא לגבי המזון הזה

נעה בן שבת:  זה סוגי מזון מאוד ספציפיים שרשומים בתוספת האחת עשרה

נעה בן שבת:  אולי נחזור עליהם

שני דור: אני רק רוצה לעבור דבר, אדוני

נעה בן שבת: מופיע בנוסח המשולב באחת עשרה

נעה בן שבת:  מזון חדש, מזון ייעודי, מזונות המיועדים לצריכה של תינוקות ופעוטות, כולל תרכובות מזון, מזונות משלימים, המסומנים בייעוד כאמור

נעה בן שבת:  תוסף תזונה ומזון המסומן ללא גלוטן

שני דור: אבל האמירה הכללית, תודה נעה

שני דור:  לאמירה הכללית אני רוצה לבוא ולומר

שני דור:  מצד אחד אנחנו רוצים להיות אירופה

שני דור:  אירופה, כל בעל בסטה חייב במסגרת החקיקה אצלם, חייב לנהל מערכת בטיחות מזון

שני דור:  אס"פ עצמי, במסגרת היותו FBO, עוסק במזון

שני דור:  אז פה אנחנו לא מבקשים את זה, אבל כן דורשים דברים מינימליים

שני דור:  כשאתה קונה מזון אתה צריך לדעת אם המזון הזה הגיע מייבוא, אם ליבואן יש תעודת יבואן רשום ואם מדובר על יצרן, שהמזון הגיע ממפעל שיש לו רישיון ייצור

שני דור:  וכמובן, אם אתה גם בוחר לבחור מזונות שהם סופר רגישים, שהמחוקק קבע, מצא לנכון להחמיר להם את הדרישות ולא להסתפק ברישיון ייצור, אז שיהיה לך גם את זה

שני דור:  את האסמכתה הזאת

רז הילמן: דווקא סעיף 127 שאת מדברת עליו, עכשיו ככה קצת נוסטלגיה

רז הילמן:  אבל הוא באמת נתן פתרון שהוא קצת יותר הגיוני

רז הילמן:  פתרון של סעיף 12 שאומר שצריך במועד ההתקשרות הראשונה לבדוק שמי שאתה מתקשר איתו הוא עם רישיון יצרן

רז הילמן:  ואחת לשנה ממועד ההתקשרות, אלא אם אתה כמשווק נרשמת לקבל בדחיפה עדכונים

רז הילמן:  וזה, כאן בעצם מייצרים, מדברים על איזה שהוא מנגנון שאתם אמורים להפעיל, פנינה, אתם מפעילים אותו?      

שני דור: אנחנו מפעילים אותו

רז הילמן: אז יופי

רז הילמן:  אז הנה, מה הבעיה?     

שני דור: אבל לא משנה

שני דור:  אנחנו פה הוספנו

רז הילמן: למה צריך מעבר לזה?     

שני דור: אנחנו לא נגענו בסעיף 127

שני דור:  רק הוספנו, אני חושבת שההערה שלך, רז, היא ממש לא במקום

שני דור:  הדבר היחיד שנועד כאן לעשות ב-127 לבוא ולהגיד שמדובר במזון שמנוי בתוספת האחת עשרה

שני דור:  האישור התקף לגביו זה אישור ייצור נאות

רז הילמן: מנגנון סעיף 127 נתן לזה מענה הגיוני

רז הילמן:  לא נטל בלתי סביר, שאתה כל פעם מחדש

שני דור: אנחנו מדברים על 126, דרך אגב, לא 127

רז הילמן: נכון

רז הילמן:  אני אומר, אז אפשר להשתמש במנגנון של 127 גם ל-GMP, למה לא?     

ד"ר רוני סורקיס: העניין הוא גם, צריך לבוא ולומר שעכשיו פרקי הזמן הם לשנתיים

ד"ר רוני סורקיס:  הם לשנתיים

שני דור: אנחנו עשינו תיקון ל-126, לא ל-127

רז הילמן: נכון

ד"ר רוני סורקיס: נכון

שני דור: נו, אז?     

ד"ר רוני סורקיס: אנחנו מבינים

שני דור: אין בעיה

שני דור:  אם זאת הבקשה אז נחיל את זה גם על 127

רז הילמן: מה זאת אומרת? שמה?     

נעה בן שבת: שגם יהיה דחיפה של, גם יהיה דחיפה של המידע

רז הילמן: שב-126 יהיה את המנגנון הזה?     

שני דור: לא, אבל חבר'ה, אנחנו היום, היום הדחיפה היא נעשית בצורה כזאת שיצרנים שרוצים להירשם למערכת העדכונים נרשמים באתר האינטרנט

שני דור:  וככל שהם נרשמים באתר האינטרנט של משרד הבריאות, כל שינוי, עדכון באתר, מקבלים פוש בדחיפה

שני דור:  הרשימות האלה מפורסמות ואין שום בעיה עם זה

רז הילמן: אז למה הסעיף לא אומר את זה?     

נעה בן שבת: לא, אז היא אומרת, יאמר

נעה בן שבת:  גם אם 136 יחייב את המשווק לבדוק, ו-127 יאפשר לו להירשם לקבלת המידע הזה בדחיפה

ד"ר רוני סורקיס: כן, אבל מדובר בהתקשרות הראשונה, תשימי לב

רז הילמן: זה חלופה? זה חלופה?     

ד"ר רוני סורקיס: הרי מה קורה פה?     

נעה בן שבת: אבל מה שאומרת לך פנינה זה מה שקבוע לך היום ב-126

שני דור: מה שקבוע היום לרישיון יצרן יחול גם על העתיד

נעה בן שבת: לגבי רישיון יצרן, תבדוק אותו לגבי אותם מזונות מיוחדים, מזון חדש, מזון ייעודי

נעה בן שבת:  אלה המזונות היותר מסובכים

נעה בן שבת:  תבדוק לגביו גם את אישור ייצור נאות

רז הילמן: אה, המנגנון של סעיף 127 יחול

שני דור: מה שביקשת

ד"ר רוני סורקיס: זאת אומרת שהרישום בפעם האחרונה בבדיקה

רז הילמן: אתה כמשווק תהיה אחראי בפעם הראשונה לראות שיש לו את זה

ד"ר רוני סורקיס: אוקיי

רז הילמן: ואתה חייב להירשם לקבל עדכונים, כדי שאם ישתנה הסטטוס שלו אתה תקבל עדכון

מיכל ברנדל אבל: אפשר רק להעיר הערה? אני מטעם התאחדות התעשיינים

אוריאל בוסו: כן

מיכל ברנדל אבל: עו"ד מיכל ברנדל

מיכל ברנדל אבל:  רק חשוב לי להדגיש שאישור ייצור נאות ניתן רק מה-1 באוגוסט 2026

מיכל ברנדל אבל:  אם יצרן יהיה מוכן מראש, אז אפשר כמובן לאפשר לו לעשות את זה

שני דור: אישור ייצור נאות ניתן כבר עכשיו

שני דור:  תוכנית בטיחות בבקרה עצמית היא נכנסת לתוקף ב-1 באוגוסט 2026

נעה בן שבת: אבל כן אולי נציע שכל ההוראות האלה שאנחנו אמרנו עכשיו שהן נכתבות פה בתיקון לחוק התוכנית הכלכלית, שגם הם ייכנסו למען הבהירות והאחידות, שגם הם ייכנסו לתוקף ב-1

נעה בן שבת: 8

נעה בן שבת: 2026

שני דור: למעט סעיף 12, שהוא קריטי לנו

שני דור:  אז אנחנו נשב אחר כך

שני דור:  אני חושבת שיש דברים שהם, זה הקלה כבר עכשיו

שני דור:  וחבל לא לתת אותה

שני דור:  והתעשייה ביקשה את זה

נעה בן שבת: אז אנחנו באמת אמרנו שנביא איזה שהוא נוסח שייתן איזה שהיא תמונת מצב של מה נכנס לתוקף כבר עכשיו ומה נכנס לתוקף במועד מאוחר יותר

אוריאל בוסו: בסיכום

נעה בן שבת: אלא אם כן תחליטו שאתם רוצים להשאיר את סעיף 22 ולהפנות, ואז נתקן את ההפניה בהתאם

שרון גוטמן טרודלר: העניין הוא שגם לעניין 22 יש, אני לא כל כך מבינה פה עם העבירה והעיצום לגבי מי שמייצר בניגוד לתנאים, נשארת

נעה בן שבת: כן, היא קבועה בסעיף 41, אמורה להיות קבועה בסעיף 41א

נעה בן שבת:  אמרנו שיש עבירה על מי שמייצר מזון בתוספת האחת עשרה, אלא אם כן יש בידיו אישור ייצור נאות

נעה בן שבת:  ומי שבידיו אישור ייצור נאות ולא מייצר בהתאם לאישור לתנאים של אישור ייצור נאות או שמסר התחייבות ולא מייצר בהתאם לתוכנית בטיחות מזון, אז יש עליו גם איסורים

נעה בן שבת:               זה בדיוק, זו ההשלמה של ההוראה שדיברנו עליה עכשיו

נעה בן שבת:       זה רק תיקון נוסחי, שמפנה ישר לחיוב

נעה בן שבת:   ג

נעה בן שבת:  בפסקה 39, שהיא מתייחסת, מתקנת את סעיף 262

נעה בן שבת:  פסקה 39

נעה בן שבת:       אז כאן אנחנו מגיעים לעיצום הכספי שמוטל על מי שבעצם הוא בעל רישיון ייצור

נעה בן שבת:  אולי צריך להגיד את זה בהתחלה

נעה בן שבת:  בעל רישיון ייצור, שהוא מייצר

נעה בן שבת:  כי אם הוא לא בעל רישיון ייצור, אז הוא לא צריך את, אה, בעצם לא

נעה בן שבת:  מייצר מזון זה חל על כל אדם

נעה בן שבת:  אם הוא מייצר מזון המנוי בתוספת האחת עשרה בלי שיש בידיו ייצור

נעה בן שבת:  והשני הוא מייצר מזון שאינו מנוי בתוספת האחת עשרה בלי שיש

נעה בן שבת:       נכון אמרנו שכל יצרן, אלא אם כן הוא פטור מרישיון ייצור

אוריאל בוסו: מייצר מזון שהוא מזון המנוי בתוספת אחת עשרה בלי שיש בידיו אישור ייצור נאות בניגוד להוראות סעיף או מייצר מזון שאינו מנוי בתוספת האחת עשרה

נעה בן שבת: נכון

אוריאל בוסו: אז מה את שואלת בחלוקה?     

נעה בן שבת: העניין הוא שיכול להיות אדם שהוא מייצר מזון שהוא בעל אישור פעילות יצרנית

נעה בן שבת:  שהוא בכלל לא, או שהוא פטור מסיבה אחרת מרישיון ייצור

אוריאל בוסו: ההתאחדות, אתם עירניים לזה?     

נעה בן שבת: זאת אומרת פה צריך להחריג

מיכל ברנדל אבל: אנחנו ההתאחדות, אני תכף

אוריאל בוסו: טוב

אוריאל בוסו:  א2?     

נעה בן שבת: כן

נעה בן שבת:  רק רגע

נעה בן שבת:  ב-א2 פסקה 15, אני רוצה לקרוא מה, מה ההוראה אומרת

אוריאל בוסו: זה גם לכאורה אותו דבר

אוריאל בוסו:  בפסקה 15 במקום מייצר

נעה בן שבת: נכון

אוריאל בוסו: או בעל אישור ייצור נאות שמייצר

נעה בן שבת: רק אני רוצה לוודא שאני במקום הנכון

נעה בן שבת:       נכון, בפסקה 15

נעה בן שבת:  היום כתוב "מייצר מזון שלא בהתאם לתנאים של אישור ייצור נאות בניגוד להוראות סעיף 22(ב)

נעה בן שבת:  בפסקה 15

נעה בן שבת:       חשבתי שנקצר את ההפניות והתהליכים

נעה בן שבת:   התיקון בתוספת האחת עשרה הוא, אין טעם לעשות אותו בתוכנית, בחוק של 2021 כי הוא כבר נכנס לתוקף ועשינו אותו בחוק העיקרי

נעה בן שבת:       הכוונה היא, זאת הוראת התחילה הדחויה, שקובעת שמה שקראנו עכשיו, התיקונים האלה הם ייכנסו לתוקף רק ב-2026

שני דור: נעה, סליחה

שני דור:  אני רוצה רגע לחזור לתוספת האחת עשרה

שני דור:  והיינו מבקשים להחיל את ההחלטה לגבי אישור בתנאי ייצור נאותים על מזון חדש, לא לחכות לאוגוסט 2026

שני דור:  מדובר על מזון חדש שכרגע יש תנופה בנושא של חלבון אלטרנטיבי

שני דור:  וזה חלק גם ככה נמצא היום במסגרת התנאים שלנו לאישור

שני דור:  והיינו רוצים כאילו לתת ודאות למשק שמזון חדש, בגלל, בגלל המורכבות שלו כבר מיום, בעצם מתחילת, מאישור ההסדרים הנוכחי ייכנס לתוקף

נעה בן שבת: והיום בשביל לקבוע את הדבר הזה את צריכה תיקון לתקנות הקיימות?     

שני דור: לא, זה התוספת, עדכון של התוספת

נעה בן שבת: לא, אבל היום, היום את לא מפנה בכלל לתוספת האחת עשרה

שני דור: כן, היום זה תקנות, כן

רז הילמן: גם התיקון של השימורים הוא מיידי

רז הילמן:  נכון?     

שני דור: מה?     

רז הילמן: של התוספת זה מיידי

שני דור: זה מיידי

שני דור:  מיידי

שני דור:  התיקון של השימורים זה גם מיידי כמובן

נעה בן שבת: התיקון של השימורים, איזה תוספת זאת?     

שני דור: אנחנו נשב אחר כך ביחד

שני דור:  זה התוספת השתים עשרה

רז הילמן: השלישית

רז הילמן:  אה, גם השתים עשרה וגם השלישית

רז הילמן:  נכון

נעה בן שבת: שלישית, שתים עשרה ואת מבקשת בתוך, בתוך תוספת אחת עשרה

נעה בן שבת:  תראו, התוספת לכאורה נכנסה לתוקף כבר

נעה בן שבת:  רק ההפניה אליה עוד לא קיימת

שני דור: לא, ברור

שני דור:  את ההפניה

שני דור:  אני רוצה את ההפניה, כן

נעה בן שבת: את צריכה הוראת מעבר

נעה בן שבת:  אוקיי

נעה בן שבת:  אז אדוני, אני מבקשת לא לקרוא את "סיפה תחילה"

נעה בן שבת:  לדלג על "סיפה תחילה"

נעה בן שבת:  כי הוא, נוכל לראות אותו כשנוכל לראות את ההוראות

נעה בן שבת:  ואולי גם על הוראת השעה אנחנו יכולים לדלג, לראות את זה כשנראה את הכל

נעה בן שבת:  ורק לדלג להוראות המעבר

נעה בן שבת:  הוראות המעבר כרוכות, אדוני, אולי אני אקרא את זה ואם יהיו תיקונים אז אנחנו

אוריאל בוסו: כן, אני רוצה לראות את זה

נעה בן שבת: אמרנו שבמקום זה אנחנו נכתוב את מה שכתוב לגבי תוכנית בטיחות מזון ב-42(ב1)(2) רישה

נעה בן שבת:      או תוכנית לפי סעיף 178

נעה בן שבת:  זה מה שאת ביקשת, בטיחות מזון

מיקי רוזנטל: אני חייבת לשאול, לכמה זמן מחייבים מזון חדש להיות יצרן נאות? כמה זמן? לאיזה תקופה?      

שני דור: מה זאת אומרת? כל זמן שהוא מייצר את המזון החדש

מיקי רוזנטל: אבל בסופו של דבר זה כבר לא יהיה מזון חדש

מיקי רוזנטל:  כי הוא שנה, שנתיים, שלוש

שרון גוטמן טרודלר: ההגדרה של מזון חדש היא - - -     

מיקי רוזנטל: אני יודעת מה זה מזון חדש

שרון גוטמן טרודלר: אז הוא מזון חדש מאושר

מיקי רוזנטל: לנצח הוא מזון חדש?     

שרון גוטמן טרודלר: כן

אוריאל בוסו: אוקיי

שרון גוטמן טרודלר: פשוט מזון חדש מאושר

רז הילמן: זה לא נשמע הגיוני, מה? עוד 20 שנה הוא יהיה מזון חדש?     

אוריאל בוסו: כמה זמן השקל, כמה זמן השקל החדש נקרא חדש?      

מיקי רוזנטל: לא, אבל ברגע שמייצרים אותו, שנה, שנתיים, שלוש, הוא יכול אולי להכיל

שני דור: תנאי אישור הנאותים זה בגלל הסיכון, זה לא קשור אם זה חדש או ישן

שני דור:  א', יש פה, סליחה

שני דור:  יש פה שני דברים שעומדים על הפרק: גם, גם היותו חדש וגם היותו, המורכבות והרגישות של המוצר

שני דור:  ולכן, גם אם הוא יהיה ישן, עדיין הוא ימשיך להיות בתנאי אישור ייצור נאות

מיקי רוזנטל: נכון

מיקי רוזנטל:  אבל נכון לעכשיו, כשמוציאים אישור של מזון חדש

שני דור: רגע

שני דור:  אני רוצה רק לתת, תזכירי לנו מה?     

מיקי רוזנטל: נעמי רוזנטל, משופרסל

שני דור: כן

שני דור:  וזה רלוונטי אלייך? לא, רק אני רוצה

מיקי רוזנטל: האמת רלוונטי

שני דור: אוקיי

מיקי רוזנטל: כן, זה רלוונטי אליי

שרון גוטמן טרודלר: גם האישור של מזון חדש שניתן

שרון גוטמן טרודלר:  גם האישורים של מזון חדש שניתנים

מיקי רוזנטל: יש שם הגדרות ספציפיות

שרון גוטמן טרודלר: הם ללא מגבלת זמן

מיקי רוזנטל: נכון, אבל יש שם הגדרות ספציפיות מה צריך לקרות ומה יהיה עבור המזון

מיקי רוזנטל:  ואם יש יצרן שעומד בזה ויש לו תוכנית בקרה עצמית, אז אולי 5 שנים, 6 שנים, 7 שנים אחרי שיש לו כבר

ד"ר זיוה חממא: את בעצם מבקשת לשנות את ההגדרה של מה זה מזון חדש בישראל

ד"ר זיוה חממא:  זו המשמעות

מיקי רוזנטל: אני לא חושבת

מיקי רוזנטל:  אני מדברת על יצרן נאות

ד"ר זיוה חממא: כי ברגע שהאמירה שייצור של מזון חדש מצריך GMP ואת רוצה שזה יוגבל לפרק זמן מסוים, המשמעות היא הגדרה מחדש של מזון חדש

מיקי רוזנטל: לא, אבל מה שאתם מבקשים זה להחיל את יצרן

שני דור: אבל זה כבר קיים

שני דור:  זה החלה, זה כבר קיים

שני דור:  אנחנו רק מבקשים להקדים אותו לאור ההתפתחות תעשיית החלבון האלטרנטיבי בישראל

שני דור:  וחבל שאנחנו נעכב מתן אישורים עד שייכנס אישור GMP

שני דור:  זו המשמעות, אדוני יושב הראש

קריאה: אנחנו נשמח לגבש עמדה מסודרת לפני הדיון הבא, אם אפשר

קריאה:  אנחנו התאחדות התעשיינים

שני דור: אבל זה כבר, זה אמור להיכנס לתוקף ב-2026

קריאה: לגבי מה שביקשת להקדים את התחולה

שני דור: אדוני יושב הראש, רק אנחנו צריכים לציין שכל, זה עלול לעכב את, אבל אין בעיה

שני דור:  כולם מוזמנים להגיש התייחסות

אוריאל בוסו: מה אומרים? חבר'ה, זה, זה, הם נמצאים עכשיו בפועל

אוריאל בוסו:  מישהו רוצה להשיב?      

נעה בן שבת: כרגע עלתה פה בקשה שהיא די, אני לא הכרתי אותה

נעה בן שבת:  זאת אומרת, לגבי הנושא הזה של להפעיל כבר עכשיו את ההוראות לגבי מזון חדש

נעה בן שבת:  אישור ייצור נאות למזון חדש

נעה בן שבת:  אני מבינה שרוצים לבדוק את זה עדיין, דיון הבא

נעה בן שבת:  אז אני, נראה לי הגיוני לבדוק, כזה מן מדיניות, ככה הוראה חדשה ושתיכנס עכשיו לחקיקה

אוריאל בוסו: כמה זה משנה? כמה זה ישנה, כמה זה ישנה פה?     

שני דור: אנחנו כמובן מדברים על מפעלים, לא הולכים אחורה למפעלים שכבר יש להם את האישור אנחנו ניתן זמן התארגנות

שני דור:  והם, הם כרגע עובדים בלי GMP

שני דור:  הם ימשיכו לעבוד עד 2026

שני דור:  אבל אנחנו רוצים לבקש, אנחנו עושים את זה גם כתנאי למתן אישור מהיום והלאה

שני דור:  כל, כל מזון חדש שיאושר זה יהיה, אנחנו נחיל אותו, אם לא במסגרת הזאת, כתנאי למתן, כתנאי למתן זה בכל מקרה קורה

רז הילמן: פנינה, והיצרן הבא, השלישי, הרביעי, הרביעי, החמישי שייצרו אותו, זה כבר מזון שמיוצר בישראל

רז הילמן:  אז הוא כבר לא מזון חדש? תהיה הפרדה, תהיה הבחנה ביניהם? אני לא מצליח להבין איך אתם עושים את זה

ד"ר זיוה חממא: לא

ד"ר זיוה חממא:  האישור הוא למזון

ד"ר זיוה חממא:  המזון עצמו הוא מזון חדש

אוריאל בוסו: כרגע המזון יקבל אישור למה שמיובא

אוריאל בוסו:  אבל אחר כך המזון הזה פה מיוצר

רז הילמן: כל מי שייצר מזון כזה? למרות שהוא מייצר כבר מזון שכן?     

ד"ר זיוה חממא: האישור הוא לא, הוא לא ליצרן ספציפי

אוריאל בוסו: הוא למוצר

ד"ר זיוה חממא: הוא למוצר

שני דור: למוצר

שני דור:  בגלל הרגישות של המוצר

רז הילמן: אבל למה רגישות? כי זה חדש

רז הילמן:  אז בעוד 20 שנה הוא גם יהיה חדש?     

אוריאל בוסו: כן

אוריאל בוסו:  אבל גם אחרי שהוא חדש, מישהו מעתיק אותו, אתה רוצה לדעת שהוא מעתיק אותו נכון

שני דור: גם בשר הוא לא חדש

שני דור:  גם בשר הוא לא חדש

שני דור:  בשר אוכלים אותו מימי קין והבל

שני דור:  אז מה? אז הוא לא רגיש?     

רז הילמן: תפוח

אוריאל בוסו: אז אני אומר, האישור, האישור הוא על המוצר

אוריאל בוסו:  שמה?     

ד"ר אדוארד טל: מצטרף, שהוא באמת לא כל כך רגיש כמו שמתארים

אוריאל בוסו: אוקיי

נעה בן שבת: תראו, ההגדרות של מזון חדש הן אומרות כל מיני דברים והוא "הוא בעל מבנה ראשוני חדש ברמה המולקולרית, הוא עבר שינוי מכוון במבנה הראשוני ברמה המולקולרית ואין לגביו ניסיון רב של צריכה בטוחה לאדם בישראל לפני פברואר 2006"

נעה בן שבת:  זאת אומרת קבעו מועד שלפני בודקים האם הייתה לפניו צריכה

נעה בן שבת:  זאת אומרת, האם הוא היה, באותו מועד הוא היה חדש או לא חדש

נעה בן שבת:  אבל מדובר פה כן על חומר שלפחות פה, לפחות לפי ההגדרה הזאת הוא כן עבר שינוי מאוד משמעותי

נעה בן שבת:  אחרי זה יש אפשרות של הנדסה גנטית

נעה בן שבת:  אחרי מדובר על צמח, בעל חיים, מיקרו-אורגניזמים וכו' וכו', שאין לגביהם ניסיון רב של צריכה בטוחה לאדם בישראל

מיקי רוזנטל: אז אני מדברת על הסעיף הזה, של אין ניסיון רב של צריכה בישראל

מיקי רוזנטל:  אבל בסופו של דבר זה משתנה

ד"ר זיוה חממא: אז בדיוק זה העניין

ד"ר זיוה חממא:  את מדברת על ההגדרה של מזון חדש

ד"ר זיוה חממא:  ואנחנו מדברים כאן אל once קיבלו כבר אישור, זאת אומרת, אין שאלה האם זה מזון חדש או לא

ד"ר זיוה חממא:  השאלה הזאת כבר נפתרה, הוא נבחן, עבר הערכת סיכונים, ניתן אישור

ד"ר זיוה חממא:  עכשיו מה הם התנאים שבהם ייצרו אותו

ד"ר זיוה חממא:  אלה שני דברים שונים לחלוטין

נעה בן שבת: אבל לכאורה יכול להיות מצב שבו אותו צמח, שכבר יש לגביהם, נצבר לגביהם ניסיון רב של צריכה

נעה בן שבת:  נניח בעוד 15 שנה

נעה בן שבת:  הרי בסעיף הזה אין התייחסות לתאריך, אין פברואר 2006

נעה בן שבת:  אז לכאורה עוד 15 שנה יכול להיות שתגידו שכבר יש ניסיון רק של צריכה ואז הוא כבר לא ייחשב מזון חדש?     

ד"ר זיוה חממא: בגלל שאין מגבלת זמן להגדרה של מזון חדש הוא בעצם ייחשב מזון חדש מאושר

ד"ר זיוה חממא:  אבל כל היסטוריית הצריכה שתיצבר היא תהיה על בסיס האישור הספציפי שניתן, בתנאים שניתנו

שני דור: אני גם רוצה רק לבוא ולומר שההערות כאן, זאת הגדרה שתואמת להגדרה באירופה

שני דור:  אז אני באמת לא מצליחה להבין

אוריאל בוסו: טוב

אוריאל בוסו:  אני חושב שבמקרה הזה אנחנו נשמע אחר כך במסגרת, במסגרת הצמצום של, לא רק צמצום, מרווח של לוחות הזמנים

אוריאל בוסו:  אבל אני חושב שמשרד הבריאות אומר כאן נקודה נכונה ביחס למוצר עצמו

אוריאל בוסו:  אפשר להמשיך?     

נעה בן שבת: כן

נעה בן שבת:  אז אנחנו נמשיך

נעה בן שבת:           היום הדרישה הזאת של נוהל אישור חיי מדף מופיע בפסקה נפרדת באותו סעיף

נעה בן שבת:       זה מה שיחול בהוראת השעה עד, אני חושבת שאולי בהוראה הסופית אפשר יהיה לבטל את הסעיף הזה

נעה בן שבת:  ולהעביר את הוראותיו לסעיף 41

נעה בן שבת:       אני חושבת שסעיף 23 זה הסעיף של חיי המדף, ולכן אני מציעה שאנחנו נקרא, נדלג על זה ונקרא את זה, נחזור לזה כשנדבר על חיי המדף

נעה בן שבת:       "יקראו את סעיף 41 לחוק העיקרי" - אם אמרנו קודם איך נקרא אותו ב-2026, עכשיו נראה איך נקרא אותו עד 2026

נעה בן שבת:           אתם רוצים להסביר מה השינויים שאתם מבקשים בתקופת הוראת השעה? מה השינויים האלה בסעיף 41?     

שרון גוטמן טרודלר: שנייה אחת

שרון גוטמן טרודלר:  בגלל שאנחנו העברנו בחוק התכנית הכלכלית האחרון העברנו גם חלק מההוראות של סמכויות השר

שרון גוטמן טרודלר:  עשינו סידור במסגרת ההסמכות של התקנות והעברנו את זה לסעיפים אחרים

שרון גוטמן טרודלר:  ולכן יש פה הוראת מעבר, איך לקרוא את הסעיף בצורה יותר מצומצמת

נעה בן שבת: אוקיי

שרון גוטמן טרודלר: 12 כבר קראנו קודם, נכון?     

נעה בן שבת: כן

שני דור: לא, אבל 12 כאן אני לא רואה

נעה בן שבת: 12, בהוראת המעבר, 12 בסעיף 34(2), בעמוד 36

שרון גוטמן טרודלר: כן, אבל מה שפנינה שואלת לגבי הרישה של סעיף 12 נדמה לי

שני דור: ב-(ג)

שרון גוטמן טרודלר: 12(ג) הרישה שלו כבר מחקנו את זה לא בהוראת המעבר, אלא בהוראת הקבע

שני דור: אה, אוקיי, סליחה

שני דור:  אני בעצמי התבלבלתי

נעה בן שבת: בנתיים כל עוד הסעיפים האלה עומדים על כנם אז קוראים יקראו "ייצור נאות"

נעה בן שבת:          עכשיו אנחנו, הוראת המעבר היא נוגעת לתיקונים בסעיף 3א, תכף נחזור לשם

נעה בן שבת:  עכשיו אולי נחזור לשם, אם יש ברשותך עוד זמן

אוריאל בוסו: לפני סעיף 35?     

נעה בן שבת: כן, כי סעיף 35 קשור לאותו סעיף 3א

אוריאל בוסו: אוקיי

נעה בן שבת: אז שי, אתה רוצה להסביר את התיקונים בסעיף 3א? אנחנו נחזור לעמוד

נעה בן שבת:       כן, סעיף 3א הוא הסעיף, הוא הסעיף שעוסק בהוראות המאומצות ודרך האימוץ של ההוראות

נעה בן שבת:  אני יכולה להתחיל לקרוא

נעה בן שבת:  הבקשות שהיו הן דבר ראשון בקשות שהפרסום לציבור ייעשה על ידי מנהל שירות המזון

נעה בן שבת:  הייתה בקשה שכשמדובר בשינויי עדכון, שהם שינויים, עדכונים שהם רק, זאת אומרת זה מה שמוצע פה, עדכונים שהם נעשים רק בתוספת או, אנחנו קראנו לזה תוספת לתקנה האירופית או נספח לתקנה האירופית, אם זה נעשה רק שם שזה יכול להיות שינויים בחומרים או בריכוזים או בשיעורים

נעה בן שבת:  אז יהיה הליך יותר מהיר מהבחינה הזאת שגם המנהל הכללי יוכל לתת את הצו בכל מיני תנאים שנראה מיד

נעה בן שבת:       וגם תהיה אפשרות, תהיה הקלה מבחינת הוראות המעבר והאפשרות לפעול לפי ההוראות האלה עוד לפני שהצו נכנס לתוקף בישראל

נעה בן שבת:  זה בגדול התיקון

נעה בן שבת:       אז אפשר להתחיל לקרוא?     

שי סומך: מה?     

נעה בן שבת: אפשר להתחיל לקרוא או שאתה רוצה להתייחס לזה לפני כן?     

אוריאל בוסו: איזה עמוד זה יוצא?     

נעה בן שבת: אנחנו בעמוד 3

נעה בן שבת:  2

שי סומך: כן, אני רק אתייחס לנקודה אחת

שי סומך:  נעה תיארה נכון את התיקונים

נעה בן שבת: אני אקרא מיד

שי סומך: אנחנו רק, אנחנו ראינו את הבקשה של התעשייה לפעול לפי הדין האירופי עוד לפני, לפני שהצו נכנס לתוקף ואפילו עוד לפני שהצו פורסם

שי סומך:  אז היא נראתה בעינינו בקשה נכונה, אבל, ונענינו לה, אבל היה איזה שהוא סיכון שנתנו לו מענה

שי סומך:  כשבעצם מאפשרים לתעשייה לפעול לפני שהצו פורסם אז היה חשש שרגולטור לא אחראי, אני לא מדבר כמובן על פנינה, אבל רגולטור אחר, שהוא לא אחראי, יימנע מלפרסם את העדכונים, את השינויים בצו

שי סומך:  כי בעצם התעשייה יהיה לה את מה שהיא צריכה, היא תוכל לפעול לפי הדין האירופי ולא יהיה שום לחץ לפרסם את הצו וזה יגרום לתקלה גדולה מבחינת, מבחינת החקיקה

שי סומך:  כי ייווצר, ייווצרו, בעצם יהיה פער בין המצב החוקי לבין הדין האירופי

שי סומך:  וגם לא תהיה חובת תרגום

שי סומך:  וכדי למנוע את התקלה הזאת עשינו שני דברים

שי סומך:  בעצם אנחנו מציעים שני דברים: 

שי סומך: אנחנו מציעים שהאפשרות לפעול לפי הדין האירופי תהיה רק מהמועד של פרסום, פרסום להערות ציבור של השינוי שנעשה בדין האירופי כדי לתמרץ את הרגולטור, את מנהל שירות המזון לפרסם כמה שיותר מהר את, את השינוי

שי סומך:       בנוסף, גם הצענו להוסיף חובת דיווח לכנסת, שזה בסעיף אחר

רז הילמן: אפשר להתייחס או שאתם רוצים לקרוא קודם? אתם רוצים קודם?     

נעה בן שבת: אולי נקרא קודם את?     

אוריאל בוסו: לא, לא, הוא יתייחס במקרו ואחר כך נקרא את זה באחד, ברצף

רז הילמן: טוב

רז הילמן:  אז קודם כל תודה על התיקון

רז הילמן:  זה, אנחנו ביקשנו את זה וזה תיקון חשוב

רז הילמן:  אבל באמת גידרתם את

אוריאל בוסו: למה כל הזמן אחרי "תודה" מגיע "אבל"? יהודי

רז הילמן: תראה, כשאני לא אומר קודם את ה-"תודה" אומרים לי למה אתה לא אומר "תודה"

שני דור: ואחר כך אומרים שרגולטור הוא קשה

שני דור:  אתה מבין אדוני יושב הראש?     

אוריאל בוסו: טוב

רז הילמן: אז באמת, גידרו את הסיכון מצד אחד

רז הילמן:  הבעיה היא שהשאירו את הסיכון למגזר העסקי

רז הילמן:  ובסיטואציה שבה יתירו מחר באירופה איזה שהוא מזהם ורגולטור אחר, לא פנינה, יתרשל ולא יגיש תוך 60 יום את ההוראה לביקורת ציבורית, אז בעצם יבואנים יביאו מוצרים שהיצרנים שלהם מייצרים לפי הדין באירופה

רז הילמן:  ההתרה הזאת עדיין לא חלה בישראל

רז הילמן:  זאת אומרת שהמוצר יכול להיות עם אותו מזהם שהותר באירופה

רז הילמן:  ופה בארץ יגידו להם שהם בהפרה

רז הילמן:  עכשיו, ה-60 יום גם שהקציבו למנהל שירות המזון הארצי, אם הוא לא עמד בו, אז עכשיו זה עלול להידחות עוד הרבה, כי עכשיו השר יכול גם חצי שנה

שני דור: לא, לא

רז הילמן: מה קורה אם חולפים 60 הימים? מה קורה?      

שי סומך: מדובר, ה-60 ימים קשורים לפרסום של הצו ברשומות

שי סומך:  פרסום להערות הציבור, מאוד פישטנו את ההליך של הפרסום להוראות הציבור

רז הילמן: מה המנגנון?     

שי סומך: מנהל שירות המזון ולא השר

שי סומך:  וזה אמור להיות מיידי

רז הילמן: ואם היא לא עושה את זה? אם היא לא עושה את זה תוך שלושה חודשים, מה קורה?     

שני דור: רגע

שני דור:  אנחנו, אנחנו בעצם בגלל הבעייתיות פה, ונכון, אנחנו אמרנו, זה היה נכון שהיינו רוצים להיות, לא רק לאמץ את אירופה, להיות חלק מה- member ואז לדעת את זה מבעוד מועד או לקחת חלק בדיונים שקובעים

שני דור:  אבל אנחנו לא, לצערי

שני דור:  ולכן האחריות היא תהיה פה משותפת

שני דור:  ככל שאתם, אנחנו גם נשב על האתרים ואנחנו שכרנו ובנינו מנגנון על מנת לסייע לנו לעקוב אחרי העניין

שני דור:  אבל יש פה גם אחריות עליכם, היצרנים והעוסקים במזון, שמאמצים אירופה, גם לכם האחריות לדעת שאירופה משתנה, הולכת להשתנות או כבר השתנתה

שני דור:  אתם תרימו דגל ואנחנו נעשה את זה

שני דור:  הכוונה פה לפעול מהר

רז הילמן: שוב, אבל רגולטור אחר, לא את, שאולי לא יעשה את הדברים מהר

רז הילמן:  וגם אם יביאו לידיעתו

שני דור: בשביל זה יהיה לנו את רז

רז הילמן: לא בטוח

שני דור: שיעיר את הרגולטור

רז הילמן: אני חושב שהסעיף הזה צריך לגדר את שני הצדדים, לא רק צד אחד

רז הילמן:  וצריך כן לתת מענה לסיטואציה

שני דור: אבל אם אנחנו לא יודעים שהיה פרסום, אז אנחנו לא נפרסם

שני דור:  אז אנחנו נעקוב

רז הילמן: - לא, אם אתם יודעים אז בואו נוסיף 'אם הביאו לידיעת שירות המזון והוא לא פרסם תוך 20 יום או משהו כזה'

רז הילמן:  אז, בסדר?     

שני דור: כן

שני דור:  וגם הרעיון הוא כאן, אי אפשר להכניס לתקוף משהו שהמחוקק עוד לא נתן את הדעת לגביו האם הוא מאמץ אותו או לא

שני דור:  ומפה נובע העניין

שני דור:  העניין, אתה צריך קודם כל בדבר אחד להכיר

שני דור:  אז המנגנון כאן מדבר שאם אתה מדבר as is איזה טכני ואז אתה אומר, מפרסם וגם לא אמור להיות הערות הציבור

שני דור:  ואם זה, ואם יש בעייתי, אז אתה מראש מודיע, חברים, אנחנו פה יש משהו שהולכים להחריג

שני דור:  רצים לוועדת חריגים ולא מכניסים את התיקון לתוקף

רז הילמן: הרגולטור בלתת את הדעת עלול להתעכב הרבה, זה החשש שלי

שני דור: ולדעתנו באמת זה הסבר, אתה רוצה להגיד?     

שי סומך: זה הממוזג - - - החוק לכיוון שרציתם

שי סומך:  ויהיה צריך באמת, זאת אומרת, אם יהיה רגולטור, זה לא נראה, כן? זה מאוד פשוט לפרסם הערות לציבור

שי סומך:  מאוד הקלנו גם בתהליך

שי סומך:  אבל אם יש רגולטור שלא עושה את זה, אז יש דרכים לפנות למשרד הבריאות, למנכ"ל, ולבקש לעשות דבר מאוד פשוט לפרסם הערות לציבור

שי סומך:  זה הליך מאוד מאוד פשוט

שי סומך:  אין סיבה לעכב אותו

שני דור: וכשנקרא את סעיף 318

רז הילמן: אפשר להגדיר, אפשר להגדיר בחוק

שני דור: כשתקרא את סעיף 318, שעוד לא הגענו אליו, אז אתה תראה איך, איך זה מאזן לצד השני

רז הילמן: אפשר להגדיר אולי בחוק שהרגולטור צריך תוך שבועיים מיום שידע שיש הוראה חדשה לעשות? בואו נקצוב את זה

רז הילמן:  כאילו, למה, למה לא?     

שני דור: לא

שי סומך: עכשיו, בכל מקרה אני מזכיר

שני דור: אנחנו, אדוני, רק שלא יביאו אותנו לידי מצב שרגולטור, רוצים לעשות פה מסלול שמצד אחד באמת להקל ולהיות רגולטור אחראי

שני דור:  אבל בקצב הזה, שכל הענישה וכל, יהפוך את הרגולטור להימנע מלאמץ הוראות נוספות

שני דור:       אז אם באים ואומרים אנחנו באמת יש כמדיניות, אז לבוא ועוד שלייקס ועוד שלייקס, כי אתם לא נרגעים

אוריאל בוסו: וכל אחד מהכיוון שלו

אוריאל בוסו:  אי אפשר לאכול

שני דור: אי אפשר לאכול את כל העוגה

אוריאל בוסו: אני חושב שבמקרה הזה יש דברים שהם יכולים להיות מתוקנים

אוריאל בוסו:  אנחנו נכנסים לנושא הזה

אוריאל בוסו:  אנחנו נכנסים לרפורמה, נכנסים לדברים שלא היינו בעבר

אוריאל בוסו:  אבל אי אפשר במקרה הזה לאכול את העוגה מכל הכיוונים והיא תישאר שלמה

אוריאל בוסו:  אתה יודע, אני חושב שנעשתה פה כברת דרך די מכובדת וארוכה, ביחס להתאמות וביחס להסרת חסמי רגולציות

אוריאל בוסו:  ומשרד הבריאות צריך להתמודד עם הכוח שלו

אוריאל בוסו:  אז בוא, לא חושב שמדובר פה במשהו קריטי, קרדינלי כל כך שיכול לעכב

רז הילמן: אני מקווה להיות אופטימי כמוך, מקווה שזה יעבוד טוב

אוריאל בוסו: נקווה, בסדר

אוריאל בוסו:  אנחנו כאן, אגב, הוועדה לא ננעלת יום אחרי התקציב

אוריאל בוסו:  ואף אחד גם לא מגביל אותנו מלבוא ולעשות חשיבה ובדיקה נוספת

אוריאל בוסו:  וכמו שאר הדברים שעשינו שבוע שעבר, לפני שבועיים, על נושאים של מכשור רפואי או דברים של תקנות או תקצוב בתי חולים

אוריאל בוסו:  אמרתי להם נשנה כל דבר ונפתח

אוריאל בוסו:  לכן שום דבר לא הלכה למשה מסיני במקרה הזה

אוריאל בוסו:       אנחנו נצטרך בסביבות 16:15 לסיים, כי אתם כבר התעייפתם

אוריאל בוסו:  אני מבחינתי אין בעיה

אוריאל בוסו:  אז אנחנו נתכנס לכיוון

אוריאל בוסו:  נקריא את הפרקים הרלוונטיים

אוריאל בוסו:  אז אפשר ברצף, עכשיו אחרי שהבנו את הרעיון

נעה בן שבת: זאת אומרת, אנחנו, מנהל שירות המזון מודיע על כך וישר שולח ליועץ המשפטי לממשלה, למעט אם זה רק שינוי בתוספות לתקנות האירופיות

נעה בן שבת:  כמו שאמרנו, זה יותר שינויים של סוג החומרים או השיעורים שלהם וכו'

נעה בן שבת:       זה סעיף שמאפשר לשר אפשרות לקבוע בתקנות הוראת תחילה

נעה בן שבת:  הוראות מעבר לגבי מוצרים שיובאו

נעה בן שבת:  וכאן ההגדרה היא לא מדברת רק על מוצר, אלא על מזון, כדי להקל על נושא של חומרי הגלם

נעה בן שבת:  וזה אומר יכול להיות מזון שיובא לישראל או יוצר בישראל לפני הכניסה לתוקף של אותה הוראה

נעה בן שבת:  לפי ההוראה המאומצת שחלה לפני העדכון

נעה בן שבת:       אז אנחנו מדברים פה על הוראה תחילה שאפשר לקבוע בצו, היא לא אוטומטית

נעה בן שבת:  והיא נוגעת לשינוי שהוא לא רק שינוי בתוספת

מיכל ברנדל אבל: אם אפשר רק הערה, סליחה

מיכל ברנדל אבל:       אנחנו מבקשים רק הבהרה לגבי חומרי גלם שעוברים טיפול או מוצר שלא מוכן לאכילה, בהקשר של הסעיף

נעה בן שבת: לכאורה זה חל גם על חומרי גלם

נעה בן שבת:  כי חומר הגלם, אם הוא יובא או יוצר בישראל - - -     

מיכל ברנדל אבל: חומר גלם שנכנס ולא עבר טיפול תרמי לפני?     

שני דור: מה זה קשור טיפול תרמי? אבל אני רק אבוא ואגיד שאנחנו, הגדרה של מזון אנחנו תיקנו את ההגדרה ממוצר למזון כי מזון כולל גם מוצר סופי וגם חומר גלם

שני דור:  אני לא הבנתי את השאלה שלך, אבל התשובה היא זה כולל גם חומר גלם

אוריאל בוסו: מה, אין חומרי גלם שצריכים בקרה בריאותית?     

מיכל ברנדל אבל: סליחה?     

אוריאל בוסו: לא, אני שואל, אין חומרי גלם שצריכים בקרה בריאותית?     

נעה בן שבת: כן

נעה בן שבת:  הכוונה היא כאן שמאפשרת לשר לקבוע הוראות גם לגבי חומרי גלם וגם לגבי מוצרים סופיים

אוריאל בוסו: חומרי גלם לפעמים דינו כמזון לכל דבר

שני דור: לא, ברור, זה מה שאני אומרת

אוריאל בוסו: כן, כן, הסברתי

אוריאל בוסו:  השתדלתי

נעה בן שבת: יש לנו אפשרות פה להקל את רמת האישור של הצו

נעה בן שבת:           זאת אומרת, אם רוצים להקל על התהליך ושהמנהל הכללי בעצמו ייתן את הצו הזה, כי זה רק שינוי בתוספת, אז באמת המנהל הכללי יכול לעשות שימוש

נעה בן שבת:  אבל כמו שהסביר קודם כל, קודם עו"ד שי סומך, זה צריך להיות, הוא צריך לפעול בצורה סבירה, בזמן סביר ולא להשתהות

נעה בן שבת:  ואם הוא משתהה אז הסמכות מועברת ממנו חזרה אל השר

נעה בן שבת:  וכמובן, השר יש לו כל הזמן את הסמכות המקבילה, אבל הוא לא יוכל לעשות את השימוש בסמכותו אחרי 60 ימים

נעה בן שבת:           זאת אומרת, לא רואים אותו כמפר רק בגלל שהוא פעל, הקדים לפעול לפי שינוי בתוספת

נעה בן שבת:  השינוי כבר חל בהוראות האירופיות, אבל זה עדיין לא עדכון בישראל

נעה בן שבת:           לא לפני שזה החל, התחילה בדין האירופי ולא לפני הפרסום לציבור

נעה בן שבת:           אולי זאת הוראה שאנחנו צריכים קודם כל לכתוב אותה בכלל, אבל זה כמובן תמיד יש לנו סמכות

נעה בן שבת:  שומרים סמכויות, מנהל שירות המזון לעצור מזון מסוכן

נעה בן שבת:  אבל אני לא בטוחה שצריך את הרישה הזאת, אבל כרגע זה כתוב פה

נעה בן שבת:           זאת אומרת, יש לנו פה כבר הוראת מעבר, שהיא built-in כשמדובר בשינוי שהוא בתוספת בלבד

שי סומך: ולכן הסמכות הקיימת שלנו, הוראת מעבר היא מיותרת

נעה בן שבת: לא, הוראות מעבר, הסמכות לקבוע הוראות מעבר היא נוגעת לשינוי שהוא לא רק שינוי בתוספת

נעה בן שבת:  שהוא גם שינוי אחר בהוראות המאומצות

רז הילמן: אם אפשר להבין, סעיף (2), שמתייחס על יקבע תוך 60 יום המנכ"ל, אחרת השר

רז הילמן:  זה רק כשמשרד הבריאות רוצה לעשות משהו אחרת מאירופה?      

שני דור: זה בעצם לתת שאם עבר חודשיים מרגע שפרסמנו להערות הציבור עד שהשר, עד שהמנכ"ל מפרסם את ההודעה ברשומות אז הסמכות נלקחת ממנו ועוברת לשר

שני דור:  ואחר כך אתם תראו את סעיף 318 חובות הדיווח

שני דור:  ככל שיקרו יותר מקרים כאלה, אז ניאלץ לבוא ולדווח

נעה בן שבת: אז באמת, בעמוד 19, יש תיקון לסעיף 318

נעה בן שבת:  בסעיף 318, שהוא סעיף שעוסק בהוראות דיווח

נעה בן שבת:  היום הוא קבוע כהוראת שעה     

שני דור: נעה, אני חושבת, סליחה רגע

שני דור:  שי הפנה אותי שבסעיף 4 צריך להיות "החיל שינוי בהוראה מאומצת"

שני דור:  כל שינוי

שני דור:  זה בכל מקרה נצטרך ללכת לוועדת חריגים

שני דור:  אבל זה גם יחול, אם השינוי בארטיקל זה גם צריך להיות

נעה בן שבת: לא, אז תראו, אני הבנתי אחרת את השיח

נעה בן שבת:  אני הבנתי שאם יש שינוי בארטיקל אז יש סמכות כמו שיש היום להוראת מעבר

נעה בן שבת:  לעומת זאת, אם יש רק שינוי בתוספת, אנחנו כרגע פה בתוך פסקאות שעוסקות רק בשינוי בתוספת

נעה בן שבת:  אם השינוי הוא רק שינוי בתוספת, אז הוראת המעבר היא כבר מובנית

נעה בן שבת:  כי שינוי בארטיקל, יכול להיות שאת תחליטי כן להחיל על מזון ויכול להיות שתחליטי לא להחיל

נעה בן שבת:  זה שינוי הרבה יותר משמעותי

שני דור: אבל אם אני לא מחריגה זה משהו אחר

שני דור:  אבל תראי את סעיף קטן (א)

שני דור:  הרי אמרנו בסעיף קטן (ג), אם אני עושה שינוי בתוספת אני לא צריכה משרד משפטים

שני דור:  אבל אם אני עושה שינוי בארטיקל, אז אני צריכה העתק מההודעה ליועץ המשפטי לממשלה, לבחינת תחולת ההפרות

נעה בן שבת: אוקיי

שני דור: אבל עדיין הוראת המעבר תחול לגביו

שי סומך: הוראת מעבר אוטומטית

שי סומך:  אין הבדל

נעה בן שבת: תראו, אני לא חושבת שצריך

נעה בן שבת:  אני חושבת שכן יש, יכול להיות הבדל

נעה בן שבת:  כשמדובר בשינוי בארטיקל, שהוא לא רק שינוי ברמות, אני חושבת שצריך יותר לבחון ולהשאיר את הנושא הזה לשיקול דעת

נעה בן שבת:  לעומת זאת, כשאתה מדבר ממש על שינוי בשיעורים ובסכומים, מה שנקבע בתוספת, אז אפשר לבוא ולהגיד אנחנו מניחים שיש כבר הוראת מעבר

נעה בן שבת:  אנחנו כבר יודעים שאנחנו יכולים לאפשר להמשיך להשתמש

נעה בן שבת:  אבל אם זה לא רק שינוי בשיעורים, ממש אומרים לך לשנות את, אני לא יודעת מה קבוע בארטיקל, אבל אומרים לך איסור על שימוש במזון שהוא מעורבב, אני לא יודעת מה

נעה בן שבת:  פתאום אוסרים או קובעים דרך חישוב אחרת בתוך הארטיקל

נעה בן שבת:  לא יודעת אם תרצו, תשאירו את זה לפחות לשיקול דעת

רז הילמן: אבל מה שיכול להיות זה מצב שבו מתקנים כמה מילים בארטיקל ובלי קשר משנים בתוספת 40 שינויים

רז הילמן:  אז ה-40 שינויים האלה ייתקעו עד שיחליטו מה עושים עם ה-4 מילים האלה?     

שני דור: לא, זה לא מה שהיא אמרה

שני דור:  היא אמרה שינוי בארטיקל

נעה בן שבת: לא, יכול להיות

שני דור: שינוי בארטיקל ילך

רז הילמן: לא, אבל זה עלול לקרות גם

נעה בן שבת: יכול להיות

נעה בן שבת:  אבל יכול, השינוי בארטיקל יופנה ליועץ המשפטי לממשלה

רז הילמן: אולי צריך להיות קצת יותר גמישים

שני דור: תהיה הפרדה

רז הילמן: השאלה אם אפשר לעשות את ההפרדה הזאת

רז הילמן:  השאלה אם אפשר לעשות את ההפרדה הזאת, שאם יש, שהתיקון בארטיקל יחכה או לא יחכה

רז הילמן:  אבל השינויים בתוספת

שני דור: לא, אני חושבת שאנחנו נקדם את השינוי בתוספת, כי זה בדרך כלל המודל

שני דור:  אם אי אפשר להפריד, אז צריך ללכת לדרך המלך

רז הילמן: השאלה אם הנוסח מאפשר את ההפרדה הזאת? יכול להיות שצריך לתקן קצת את הנוסח, שיאפשר את ההפרדה הזאת

שני דור: זה מקרה קצה

שני דור:  אני לא רוצה

נעה בן שבת: אתה אומר שהשינוי הוא לא בארטיקל בלבד

רז הילמן: כן

רז הילמן:  יכול להיות שינוי שרובו בנספח ובמקרה מתקנים איזה סעיף אזוטרי בארטיקל ואז זה יתקע את כל התיקון בנספח

שי סומך: קשה לקבוע הוראות מראש

שי סומך:  אם אפשר להפריד, אז נפריד

שי סומך:  ואם אי אפשר להפריד?     

שני דור: אנחנו רוצים לעשות את זה ב-"וויש" אחד, כמה שפחות פרסומים וכמה שפחות פרוצדורות

רז הילמן: אולי בפרסום האחד הזה אתם יכולים להגיד לגבי הנספח ככה ולגבי הארטיקל התהליך הוא כזה, באותו פרסום

שני דור: כן

שני דור:  אבל בכל מקרה נצטרך בפרוצדורה פה נצטרך לעשות שתי הוראות מעבר שונות

שי סומך: אם עניינית אפשר להפריד, אז הם יפרידו

שי סומך:  אבל אם אי אפשר להפריד?     

רז הילמן: רק השאלה אם הנוסח הנוכחי של העדכון מאפשר

נעה בן שבת: כרגע מדובר על שינוי שהוא רק תיקון בתוספת

רז הילמן: זהו, אז אולי צריך

נעה בן שבת: מדובר על רק

נעה בן שבת:  ואז יכול להיות ששם

אוריאל בוסו: אוקיי

רז הילמן: אולי צריך לתקן קצת את הנוסח, כדי שיאפשר גם

נעה בן שבת: רגע, אתם אומרים שכבר היו שישה עדכונים של ההוראות

שני דור: בגלל זה אני רוצה להכניס את ההוראה הזאת לתוקף

נעה בן שבת: כן

נעה בן שבת:  אבל השינויים כולם היו רק בתוספות

שני דור: כן

נעה בן שבת: אז זאת אומרת זה לא - - -     

שני דור: זה המקרה השכיח

נעה בן שבת: זה המקרה השכיח

נעה בן שבת:  אבל אפשר לבחון את מה שאתה אומר, לבחון בדיון הבא

רז הילמן: אם יש שינוי בארטיקל, גם אם הוא חלק קטן מהתיקון, צריך לפעול לפי, המסלול האדום, לא במסלול

שני דור: לא, אבל אני רק רוצה לבוא, אני רק רוצה להבין מה שאולי נעה אני לא הבנתי, סליחה

שני דור:  בסעיף הראשון שקראנו בתיקון עכשיו, דיברנו על כך, לפחות כך אני הבנתי

שני דור:  שאם אנחנו, תיקון ב-Annex, אז אנחנו מפרסמים מנהל שירות המזון יכול לפרסם להערות הציבור as is

שני דור:  אבל אם זה תיקון בארטיקל אני צריכה לבקש חוות דעת של היועץ המשפטי

נעה בן שבת: לא לפני הפרסום

נעה בן שבת:  את יכולה לפרסם ובמקביל להעביר

נעה בן שבת:  למסור העתק מההודעה

נעה בן שבת:  את לא, זה לא מעכב את הפרסום לציבור

שני דור: אוקיי, אין בעיה

שני דור:  אבל זה אומר, בעצם התכלית פה הייתה כדי לראות שהאם העדכון של האריטקל יגרום לכך שאנחנו נצטרך לעדכן את ההפרות

נעה בן שבת: נכון

שני דור: אז אם אני מעדכנת את ההפרות, אז אני גם ככה אצטרך לבוא לוועדה בצורה כזו או אחרת

נעה בן שבת: נכון

שני דור: נכון? וזה, זה לגבי הארטיקלים

שני דור:  ועכשיו התיקון כאן בא בעצם בא ואומר שאם יש תיקון שהוא לא בתוספת, הוא התיקון של הארטיקל, אז אני לא יכולה לתת, אין לי בסמכות לתת מראש, אין בסמכות המנכ"ל לתת מראש הוראה

נעה בן שבת: יש סמכות

נעה בן שבת:  לא למנכ"ל, יש לשר

נעה בן שבת:  השר שנותן את הצו, השר הוא זה הייתן את הצו

נעה בן שבת:  והוא יוכל להפעיל את שיקול דעתו האם לקבוע הוראת מעבר

נעה בן שבת:  אז כן תיקנו את הוראת המעבר שתתייחס גם לחומרי גלם ותהיה יותר ברורה, כמו שהערתם בדיון הקודם

נעה בן שבת:  אבל עדיין זה תלוי בשיקול דעתו

נעה בן שבת:  כי יכול להיות, למשל בגלל ההשלכות הפליליות הוא לא יוכל לקבוע, לא נכון יהיה לקבוע הוראת מעבר

נעה בן שבת:  לא השלכות פליליות, סליחה, השלכות של עיצום כספי

נעה בן שבת:  הוא לא יוכל, לא יהיה מתאים לתת הוראת מעבר

נעה בן שבת:  או להיפך, אולי צריך לתת הוראת מעבר

שני דור: לא, אבל רק שאני אבין רגע

שני דור:  זה אומר שאם אני, אם אני לא עשיתי כלום

שני דור:  אם הוראת המעבר תמיד תהיה שנה או חצי שנה? זה מה שזה אומר הסעיף? ורק אם אני ארצה לשנות?     

נעה בן שבת: לא

נעה בן שבת:  לא, לא

נעה בן שבת:  כאן, כרגע מדובר בהוראת מעבר שהיא מוגבלת, היא לא מוגבלת בכלל בזמן

נעה בן שבת:  היא עד תום חיי המדף של המזון

נעה בן שבת:  הוראת, הוראת המעבר שהיא built-in היא עד סוף חיי המדף

שני דור: אבל היא תמיד קיימת

שני דור:  אז לכן לא הבנתי על השינוי בתוספת

שני דור:  אני לא הבנתי למה צמצמנו את זה רק לתוספת

שני דור:  מזון שיוצר לפני שנכנס השינוי לתוקף אז אנחנו תמיד מאפשרים לו מזון שיובא, יובא לפני, אנחנו מאפשרים לו להיות, להימכר עד סוף חיי המדף

שני דור:  כי עד אתמול הוא היה בסדר והיום שזה התעדכן אנחנו מאפשרים לו

נעה בן שבת: השאלה אם את רוצה לקחת מעצמך את שיקול הדעת

נעה בן שבת:  כשאת מדברת על שינוי בארטיקל, ממש הוא קובע שינוי די יסודי

נעה בן שבת:  הוא לא רק שינוי בשיעורים

נעה בן שבת:  גם שינוי בשיעורים יכול להיות יסודיים

נעה בן שבת:  מוסיפים לך פתאום חומר או מוציאים חומר, אז זה גם יכול להיות יסודי

נעה בן שבת:  אבל לא משנה

נעה בן שבת:  אנחנו הולכים לארטיקל, אנחנו מדברים על שינוי יסודי

נעה בן שבת:  השאלה אם את רוצה לשלול מעצמך את שיקול הדעת ולהגיד תמיד, תמיד תהיה לי הוראת מעבר או להגיד יכול להיות שלא תהיה לי הוראת מעבר

נעה בן שבת:  יכול להיות שהדין האירופי ירים דגל אדום ויגיד

שני דור: רגע, את צודקת

שני דור:  ואם אני לא אומרת כלום? אז הוראת המעבר תקפה

נעה בן שבת: לא, לא

נעה בן שבת:  את צריכה להתייחס להוראת המעבר

שני דור: אני תמיד צריכה?     

שי סומך: לא, אבל יש כאן, אלא אם כן נקבע אחרת

שי סומך:  כאילו, קשה לדמיין בכלל מצב שאי אפשר יהיה להשתמש במוצר שיוצר לפני

שי סומך:  אבל לאותם מקרים שהם מאוד נדירים, יש בפסקה 14 אפשרות

שי סומך:  אלא אם כן נקבע אחרת

שי סומך:  בעצם זה יקל

נעה בן שבת: תראו, אני חייבת להגיד שבעיניי זה קצת, אני קצת קשה לי להבין את העמדה הזאת שאומרת טוב, בואו נסיר את שיקול הדעת

נעה בן שבת:  אבל אתה אומר שאתה רוצה להפוך את ברירת המחדל?      

שני דור: לא, אבל לא

נעה בן שבת: בסדר, אז בואו נהפוך את ברירת המחדל

נעה בן שבת:  זה יהיה כך, אלא אם כן יוצר אחרת

נעה בן שבת:  אם אתם אומרים כגורמי המקצוע שזה הדבר הנכון, אז בבקשה

נעה בן שבת:  נוציא את זה מההוראות שחלות רק על השינוי ונחיל את זה בהוראה כוללת

נעה בן שבת:  אני מקבלת את עמדתכם

נעה בן שבת:  אם אתם אומרים כגורמי המקצוע

שני דור: כן

נעה בן שבת: אוקיי

נעה בן שבת:  וזה יחליף את הוראה ד1, סליחה, א1

נעה בן שבת:  מה שמופיע פה, תיקון ל-ד3(ב)

שני דור: זה יהיה הכלל

שני דור:  היוצא מהכלל, אלא אם כן נקבע אחרת

רז הילמן: סעיף ד3(א)(ד)(2) הוא בעצם לא משתנה? הוא נשאר אותו דבר?      

שי סומך: הוא נשאר

רז הילמן: כי שם מגבילים רק לחצי שנה ולשנה לסימון

רז הילמן:  אז מה? איך זה חי עם זה שקודם אמרתם שאם ירצו יוכלו בהוראה לשים כמה מועדים, כמה זמן שירצו?     

שי סומך: לא, זה לא המועד שאמרנו

רז הילמן: פה אתה תחמת לכל היותר שנה

רז הילמן:  אז אתה בעצם, אז כאן הגבלת

רז הילמן:  אז בוא לפחות נמחק את זה, כדי שאפשר יהיה באמת לעשות משהו דומה לאיילת שקד אם נרצה בעתיד

שי סומך: תשמעו את ההצעה שלו

שני דור: רגע, מה אתה אומר רז?     

רז הילמן: אני אומר, קודם כשדיברנו על חוק קביעת מועד כניסה לתוקף אמרתם אין בעיה, בצו נוכל לכתוב מה שצריך, מה שנמצא

רז הילמן:  אם נחליט שצריך יותר, ניתן יותר

רז הילמן:  אבל פה סעיף 3א(ד)(2) מגביל אתכם לחצי שנה במהותי ולשנה בסימון

רז הילמן:  אז איך זה, איך זה מתיישב עם זה?     

נעה בן שבת: זה מתיישב עם הרציונל שהזכרנו ב-2021, שהרציונל היה לעשות את ההוראה הזאת, להכניס אותה לתוקף כמה שיותר מהר

נעה בן שבת:  לא לעכב אותה

נעה בן שבת:  לא לתת עכשיו שנתיים בשביל היערכויות

רז הילמן: אבל למה צריך בחוק להגביל את תקופת המעבר? אם יהיו נסיבות שיצריכו תקופת מעבר ארוכה יותר?     

נעה בן שבת: כי מאוד היה חשוב לאוצר

נעה בן שבת:  אני לא יודעת אם יש פה עכשיו נציג של האוצר

נעה בן שבת:  זה היה מאוד חשוב לאוצר כבר ב-2021

נעה בן שבת:  שלא יהיה שום עיכוב בכניסה לתוקף של החוק

רז הילמן: לא, אני לא רוצה לעכב

רז הילמן:  נהפוך הוא, אני רוצה שכמה שיותר מהר ייכנס לתוקף

רז הילמן:  מצד שני, אני רוצה לאפשר תקופת מעבר למי שלא הספיק להיערך

רז הילמן:  אני בטוח שהאוצר בטח לא מפריע לו שיהיה עוד זמן להיערך

רז הילמן:  זה לא, זה לא משהו של האוצר

נעה בן שבת: אני מציעה שאנחנו נחזור, אם אין פה נציג אוצר, במיוחד, כי הם, זה היה חשוב להם מאוד ב-2021

נעה בן שבת:  אז אני מציעה לחזור ולדון בזה בדיון הבא

רז הילמן: מה שחשוב לאוצר זה שמהר אפשר יהיה לפעול לפי ההוראות המומלצות

רז הילמן:  לא הפריע להם שימשיכו גם לפעול לפי ההוראות האחרות

רז הילמן:  זה משהו שרק מקל עליהם

שי סומך: אם יש אפשרות לפעול לפי הדין הקודם, אז לאוצר זה פחות מעניין

שי סומך:  יש אפשרות?     

שני דור: לא, אבל אנחנו אמרנו, אנחנו אמרנו שהכל, ברגע שנאמץ הוראות חדשות זה יקבע בצו כאמור בפסקה (1)

שני דור:  כרגע אנחנו מדברים על העדכונים

שני דור:  3 זה על העדכונים

שני דור:  וכרגע אנחנו לא עוסקים בהוראות שעוסקות על אימוץ

שני דור:  וככל שאנחנו נאמץ הוראות כאלה, אז הם יחולו כאן, בסעיף 3

רז הילמן: לא, השאלה היא אם מה שכתוב פה מועד כניסתו לתוקף של השינוי ממועד פרסום הצו, לפי המאוחר, זה לעניין הוראות בדבר סימון לא יאוחר משנה

רז הילמן:  שנה זה המועד הראשון שזה נכנס או שזה המועד האחרון של תקופת המעבר? זאת השאלה

שני דור: אני חושבת, אני באמת חושבת, רז, תקופת המעבר בפעם הראשונה היא צריכה להיות משמעותית

שני דור:  וזה אפשר יהיה לקבוע שיוחלט לאמץ רגולציה שעוסקת באימוץ

שני דור:  אז יהיה

שני דור:  והעדכונים באירופה הם, הם גם, זה עדכונים שכפי, אם אירופה תיתן להם תקופת התארגנות אז גם לכם תהיה תקופת התארגנות

שני דור:  אי אפשר לאכול את הכל

שני דור:  כאילו, אנחנו הולכים עכשיו למשטר דינים אחר

רז הילמן: לא, השאלה אם זה מגביל אותנו

רז הילמן:  השאלה אם הסעיף הזה מגביל אותנו, זאת השאלה

שני דור: לדעתי הסעיף לא מגביל

שני דור:  כי גם אירופה מתחשבת ביצרנים ובעוסקים של המזון ובכל העניין של האריזות

שני דור:  אני מניחה שהחוק של איילת שקד הוא לא חוק ייחודי רק למדינת ישראל

נעה בן שבת: האמת היא שאני הייתי מאוד שמחה לדעת איפה ההוראות שעוסקות בכניסה לתוקף של ההוראות באירופה

נעה בן שבת:  זה, אני חושבת שזה ייתן לנו, ישפוך קצת אור על כל הנושא הזה ועל כל הוראות המעבר

שני דור: לא, אני אראה לך, זה בגוף העדכונים

שני דור:  והם בדרך כלל נותנים בין, תלוי, אבל עוד פעם, התעשייה יודעת על זה בדרך כלל מבעוד מועד

שני דור:  זה בין חודש לשלושה חודשים

שני דור:  ואנחנו נותנים, ועל זה יש לו את חצי השנה שלנו

שני דור:  ולכן מבחינתנו זה סביר

שני דור:       מה שרז מדבר שנאמץ רגולציה שעוסקת בסימון, אז בפעם הראשונה השר שהוא יחליט לעשות את זה, ייתן תקופה, כדי שאפשר יהיה לקחת בחשבון את שינוי האריזות

שני דור:  אבל את העדכונים, זה לא צריך על כל עדכון של הרגולציה שכבר אימצנו להפנות את החוק של איילת שקד

שני דור:  זה לא סביר

רז הילמן: המגבלה של השנה היא לא מגבלה שמפריעה לתקופות מעבר? אם השר רוצה לקבוע יותר מזה

רז הילמן:  למה מגבילה השנה הזאת? מישהו יודע להסביר?     

נעה בן שבת: השנה הזאת היא נועדה בדיוק ללכת לכיוון של חוק איילת שקד

נעה בן שבת:  אמרו בסימון מזון אנחנו נותנים לכם תקופה

נעה בן שבת:  יכולים לדחות אפילו את התחולה, תחילה בהוראה מאוחרת יותר

רז הילמן: את הפעם הראשונה שחייבים לקיים או את הפעם האחרונה שחייבים לקיים?     

נעה בן שבת: לא

נעה בן שבת:  את ההוראות של כניסה לתוקף של השינוי

שני דור: שינוי

שני דור:  זה מעבר למה שנתנו, אני לא מבינה

שני דור:  אני באמת לא מבינה רז על מה אנחנו מדברים פה

שני דור:  על הוראה, סימון שעוד לא אימצנו

שני דור:  ובוא נלמד גם, לפני שאנחנו באים פה נראה

שני דור:  1169, שאירופה משנה אותו, כמה זמן היא מכניסה אותו לתוקף?      

רז הילמן: לא

שני דור: לא, אבל זה דיון תיאורטי

רז הילמן: לא, מקודם שדיברנו על חוק מועד כניסה לתוקף אמרתם אין בעיה, בצו נוכל לעשות מה שנרצה

רז הילמן:  השאלה אם אתם באמת תוכלו מה שאתם רוצים או שהחוק - - -     

שני דור: לא, אבל זה ייכנס לך בתנאי הראשון

שני דור:  זה סעיף 3

שני דור:  זה לא, זה לא עדכון

שני דור:  בפעם הראשונה שנאמץ דין אירופי אז אפשר יהיה לקבוע, השר רשאי לקבוע בצו מועדים שונים לעניין כניסה לתוקף

רז הילמן: הנושא של השנה זה רק

שני דור: ופה אין לך מגבלה

נעה בן שבת: סעיפים קטנים (ג) ו-(ד) אלה השינויים, זה רק השינויים

שני דור: אין לך מגבלה בעתיד

רז הילמן: אוקיי

שני דור: יש לך מגבלה למה שאומץ

שי סומך: בעדכונים, עוד פעם, יש את האירופים, שחזקה עליהם שהם התחשבו

שי סומך:  ומעבר להם אפשר עוד שנה נוספת

שני דור: וזה די והותר

שי סומך: זה בסוף יוצא תקופה מאוד ארוכה

רז הילמן: טוב

שי סומך: ואם הפרסום בישראל היה יותר ארוך, אז זה חצי שנה אחרי הפרסום בישראל

שי סומך:  לפי המאוחר

שי סומך:  זה נראה מאוד, בדיוק הדיון שהתקיים

שי סומך:  ואז באמת זה יוצא שנה במקום חצי שנה

נעה בן שבת: טוב, בעמוד 19 יש את ההוראה המשלימה שדיבר עליה קודם שי, לגבי חובת הדיווח לוועדה

נעה בן שבת:       עכשיו, הייתה אפשרות, אני חושבת, חשבתי שהיא אולי יותר נכונה

נעה בן שבת:  שכל שנה, אחת לשנה המשרד ימסור הודעות על כל העדכונים שנעשו, עדכונים ומה קרה איתם, באופן שוטף

נעה בן שבת:  אבל כאן מדובר על דיווח יותר מצומצם

נעה בן שבת:  הוא דיווח רק על מקרים של איחורים

נעה בן שבת:       שי, אתה רוצה להסביר את הרציונל דווקא ללכת על מקרים של האיחורים?     

שי סומך: כן

שי סומך:  אנחנו, בגלל ההקלה שעשינו, שאפשרה לפעול לפי הדין האירופי לפני שהצו פורסם, אז יש חשש מרגולטורים לא אחראיים

שי סומך:  עוד פעם, לא פנינה

שי סומך:  ולכן, אחד מהצעדים שחשבנו עליהם הוא שיהיה דיווח לכנסת

שי סומך:  שהכנסת תוכל לפקח על העבודה של משרד הבריאות ולראות שהוא באמת מפרסם את הצווים בזמן

שי סומך:  זה מעבר למה שגם ראינו קודם

שי סומך:  יש גם אחרי 60 ימים אם המנכ"ל לא מפרסם, אז רק השר יוכל לפרסם

שי סומך:  ואנחנו מקווים ששני הצעדים האלה יגרמו למשרד הבריאות לפרסם במועד

שי סומך:  כמובן שכאן פנינה נמצאת לידינו וזאת הכוונה שלה

שי סומך:  כן? אנחנו מדברים על משהו שאולי יכול להיות, משהו עתידי שיכול להיות עם רגולטור אחר

שני דור: לא, אבל מה שנועה אמרה, אם לפרסם את כל העדכונים

שני דור:  שאם חס ושלום נאחר, אז תתחשבו בנו שהיו הרבה עדכונים בכל זאת

שני דור:       נעה, מבחינתנו, אם תרצי דיווח על הכל זה היינו הך

נעה בן שבת: כי השאלה, היתרון מצד אחד הוא שיש דיווח כל שנה

אוריאל בוסו: אין בעיה

אוריאל בוסו:  אין בעיה

נעה בן שבת: ואז המשרד ידווח על זה שהוא איחר

נעה בן שבת:  מצד שני, המשרד לא יכול לעשות שיימינג עצמי

שני דור: לא, אני מעדיפה לא רק לדווח על, כן

נעה בן שבת: עד כמה יעמוד בחובתו

שני דור: אנחנו, ככל שיוחלט שאנחנו נדרשים לדווח, אז אנחנו מעדיפים לדווח גם על החיוב, לא רק על השלילה

שי סומך: כאן יש גזר ומקל

שי סומך:  זאת אומרת, רגולטור שלא יתנהל כמו שצריך, אז הוא יצטרך לדווח

שי סומך:  ורגולטור שהתנהל בסדר אז לא, הוא לא יצטרך לדווח, כי לא יהיו איחורים

שי סומך:  אז זה חשוב שיהיה גם הגזר והמקל

שי סומך:  הגזר לרגולטור שפועל לפי החוק ומפרסם תוך 60 ימים

נעה בן שבת: אז השאלה אדוני לאיזה כיוון רוצים לקחת את זה

אוריאל בוסו: מה, מה נוח לכם?     

שני דור: אני מעדיפה, אם אני כבר מגיעה לדווח על שלילי אני גם ארצה להתהדר בחיוב

שני דור:  אז אני ארצה, אז אנחנו נעדיף לדווח על הכל

שי סומך: זה דיווח מינימלי

שי סומך:  אפשר לדווח על כל מה שרוצים, אבל זה המינימום

שני דור: ואז נספר על כמה, לא?     

אוריאל בוסו: תספר כמה תקנים

שני דור: כמה תקנים

שני דור:  נכון, למה איחרנו

אוריאל בוסו: כמה הצלחת לגייס

שני דור: למה לא הצלחנו לגייס, איך התקדמנו עם הרפורמה

נעה בן שבת: אבל השאלה, הוועדה אז רואה לנכון שיהיה לה דיווח על יותר דברים וגם על הנושא הזה של האיחורים? או רק להתמקד בשאלת האיחורים?     

אוריאל בוסו: למה אנחנו מראש נקבע אותו, שיהיה דיווח

אוריאל בוסו:  שיהיה דיווח, שיהיה דיווח כולל, צריך לדעת את הדברים

אוריאל בוסו:  הם כבר באים לא לספר למה לא הצליחו

אוריאל בוסו:  אנחנו נשמע גם דברים שהם הצליחו לנקוט בפועל

אוריאל בוסו:  לא, אפרופו מה שאמרנו, להסתכל במבט לאחור מה עבד, מה לא עבד, בואו נראה

אוריאל בוסו:  יכול להיות שנצטרך לתת יותר לחץ אחר כך

שי סומך: אבל יהיה גם דיווח על איחור

נעה בן שבת: גם דיווח על איחור

נעה בן שבת:  אוקיי

אוריאל בוסו: הלאה

נעה בן שבת: אז אנחנו נביא סעיף מתוקן בנושא זה

נעה בן שבת:  ואחרי זה יש לנו בסעיף, בהוראת המעבר, סליחה אדוני, בסוף החוק

נעה בן שבת:  בעמוד 37

נעה בן שבת:      זאת אומרת, גם הוראות שחלו לפני יום תחילתו של חוק זה, כאשר הוא ייכנס לתוקף, תהיה אפשרות שמנהל שירות המזון יפרסם אותו לציבור וגם סמכות של המנהל הכללי תהיה בשביל לתת צו לגבי שינוי שהוא רק שינוי בתוספת

נעה בן שבת:  לתקופת 60 הימים תימנה החל מיום תחילתו של חוק זה

רז הילמן: 79ד נוכל להספיק גם היום?     

שני דור: אז זה אומר שאני כבר יכולה לפרסם את, להראות לציבור את העדכונים

אוריאל בוסו: כן?     

נעה בן שבת: כן

נעה בן שבת:  את יכולה לפרסם מיום תחילתו של חוק זה

נעה בן שבת:  אחרי שהחוק יפורסם

נעה בן שבת: סעיף 79ד הוא סעיף שנוגע למסמכים שהיבואן צריך להציג

נעה בן שבת:  הסעיף הזה נמצא בעמוד, רגע

רז הילמן: 11

נעה בן שבת: תודה

נעה בן שבת:  בעמוד 11

נעה בן שבת:  ובעניין הזה גם כן משרד הבריאות הלך לקראת היבואנים והסכים להיות יותר גמיש במסמכים, במסמכים שהוא מגיש

נעה בן שבת:  אז בסעיף 79ד

נעה בן שבת:           זה אומר שאנחנו, כשאנחנו מדברים על המסמכים שאפשר להגיש, רק רגע בבקשה, מפנים למסמכים לפי סעיף 97 ושם במקום 1 ו-2 מאפשרים רק מסמך אחד במקום שניים

נעה בן שבת:  רק רגע, אני אמצא את הסעיף

נעה בן שבת:  סעיף 97 היום מדבר על אישור שייצור המזון מפוקח על ידי גורם המוסמך לכך במדינת הייצור שנתן אותו גורם מוסמך או 2 אישור סחר חופשי

נעה בן שבת:  אז אנחנו מצמצמים את זה רק לאישור שייצור המזון מפוקח על ידי גורם המוסמך לכך במדינת הייצור שנתן אותו גורם מוסמך

נעה בן שבת:  אבל יש גם אפשרויות אחרות, שזה כמו תעודת הבריאות ואישור על התנאים, תנאי ייצור נאותים

נעה בן שבת:       עכשיו, מחיקת הסיפה, החל במילה "ואולם" היא מאפשרת למעשה לקבל את המסמכים האלה גם לא על ידי גורם מוסמך במדינה אירופית

נעה בן שבת:  ובכך יש הקלה מאוד משמעותי

נעה בן שבת:  שרון, אולי תתקני אותי

שני דור: על מזון שיוצר מחוץ לאירופה

נעה בן שבת: אני לא בטוחה שזה על מזון שיוצר מחוץ לאירופה

נעה בן שבת:  כי פסקה 3 היא פסקה שכל היצרנים נדרשים לעמוד בה

שני דור: לא, אבל תשימי לב בארץ הייצור

שני דור:  אז אם מזון שיוצר באירופה הוא חייב את הרשות המוסמכת בארץ הייצור ולכן זו תהיה הקלה רק למזון שיוצר מחוץ לאירופה, כי התעשייה אמרה לנו שלסוג מזונות האלה קשה להם להשיג פריסייל מרשות מוסמכת

אוריאל בוסו: זאת אומרת, האם ברור מכך שהמזון מתאים

שני דור: כן

אוריאל בוסו: לא הבנתי למה נחוץ שנקריא את הסעיף, עכשיו הבנתי

שני דור: מה?     

אוריאל בוסו: לא הבנתי למה נחוץ לקרוא את הסעיף הזה

אוריאל בוסו:  שנספיק

אוריאל בוסו:  עכשיו אני מבין

שני דור: אבל מצד שני, החמרנו לגביהם והקלנו עליהם בדרישות בסעיף 3, אבל החמרנו לגביהם בדרישות סעיף 4

נעה בן שבת: אוקיי

נעה בן שבת:  אז בסעיף 4 יש פה חלוקה

נעה בן שבת:  אולי אני אקרא את הסעיף ואז תוכלו להסביר, שרון?     

אוריאל בוסו: איזה סעיף? אם המזון יוצר במדינה באיחוד אירופי, אחד מאלה לגבי המזון

אוריאל בוסו:  א'

אוריאל בוסו:  כן?     

שרון גוטמן טרודלר: רק שיהיה ברור שאם המזון מיוצר כן באירופה אנחנו כן דורשים שהגורם המוסמך יהיה גורם באיחוד האירופי, אם זה לא ברור מהנוסח

אוריאל בוסו: שנייה

אוריאל בוסו:  הנה, רשום פה

אוריאל בוסו:  4(א) אחד מאלה לפי העניין

אוריאל בוסו:          זאת אומרת, נתתם פה גם כן הקלה

אוריאל בוסו:  גם אם זה לא יוצר באיחוד אירופי, אם מישהו מאיחוד אירופי יכול להגיד הם עובדים איתנו, אז מבחינתו זה גם

אוריאל בוסו:  משהו, הערות?     

ד"ר אדוארד טל: כן, אבל זה לא יכול להתקיים

אוריאל בוסו: למה?     

ד"ר אדוארד טל: כי Presale certificate של האיחוד האירופי לא, מי שמנפיק Presale certificate לשכת המסחר פה יכולה להעיד, כי הם מנפיקים כזה מסמך, הוא עבור היצרן באותה מדינה

שני דור: יש לך את חלופה 2

שני דור:  בשביל זה יש לך את חלופה 2

רז הילמן: אז רק אני אגיד לעניין הזה, באמת בגלל זה יש את חלופה 2

רז הילמן:       ואני רק מבקש להוסיף גם חלופה 3, כתבתי את זה בהערות הראשוניות ששלחתי

רז הילמן:  חלופה 3 זה בעצם מסמך אחר שקבע שר הבריאות בצו

רז הילמן:  זאת אומרת שאם אנחנו נבין בעוד חודש, חודשיים, חצי שנה, שהחלופות האלה הן באמת לא מספיק טובות ושיש מסמך אחר שמקובל באירופה, שמשרד הבריאות מסכים, אז שהוא יוכל בצו לאפשר גם את המסמך הנוסף הזה בלי שהוא יצטרך לבוא הנה לכנסת לתיקון חקיקה

רז הילמן:  אז אנחנו מבקשים להוסיף סעיף 3 מסמך אחר שקבע שר הבריאות בצו

רז הילמן:       ועוד הערה, מחקתם בפסקה 3 את האפשרות של Presale ליצרן אירופי

רז הילמן:  ועל זה אני לא זוכר שדיברנו ואני לא יודע למה מחקתם את זה

רז הילמן:  זה חלופה, בין היתר ליבואן מקביל זה חשוב, שאולי אין לו קשר עם היצרן

רז הילמן:  למה למחוק את החלופה הזאת?     

שני דור: בגלל ההקלה

רז הילמן: אבל ההקלה היא, יש מישהו שלא מייצר באירופה, למה אני צריך להקשות על מי שמייצר באירופה?     

שרון גוטמן טרודלר: לא, אבל מי שמייצר באירופה אנחנו מסתפקים במסמך הרבה יותר פשוט בחלופה השנייה

רז הילמן: לא הגענו בשום צורה למי שמייצר באירופה

רז הילמן:  למה להקשות על מי שמייצר באירופה?     

שני דור: בגלל שיצרנו, סעיף 3 הוא חל על כולם

רז הילמן: נכון

שני דור: וסעיף 4 יש בו את אישור Presale

רז הילמן: אבל יצרן אירופי לא יכול להשתמש

רז הילמן:  אז אולי בואו נמחק את העניין הזה שזה רק למדינת חוץ

רז הילמן:  תחשבי על מישהו שמייצר באירופה ושאין לו את תעודת היצרן ויש לו את ה- Presale

רז הילמן:  למה לא לאפשר לו?     

שני דור: איך יכול?     

נעה בן שבת: לא, מי שמייצר באירופה ב-4 הוא ייעזר, ב-3 הוא ייעזר ב- Presale

רז הילמן: אולי הוא יבואן מקביל? אני לא יודע

רז הילמן:  יכול להיות שיש

נעה בן שבת: הוא יקבל את זה לפי פסקה 4

שני דור: אני חושבת שאתה תבדוק את זה

שני דור:  זה ההערות שקיבלנו מכם ותיקנו את זה בהתאם להערות שלכם

שני דור:  עכשיו אתה רוצה שנחזיר

רז הילמן: אנחנו? אנחנו לא ביקשנו להוריד את ה- Presale, ממש לא

שרון גוטמן טרודלר: מי שמייצר אבל באירופה אמור להיות לו או רישיון יצרן אירופי, או רישיון GMP אירופי או?     

שני דור: תעודה וטרינרית

שרון גוטמן טרודלר: נכון

נעה בן שבת: אני אסביר לך, רק רגע רז

נעה בן שבת:  הסיפור הוא שיש פה את אישור ייצור, אישור Presale היה אם היינו משאירים את זה גם בפסקה 3 זה היה נשאר גם בפסקה 3 וגם בפסקה 4

נעה בן שבת:  אז הוא יכול היה להסתפק רק באישור Presale

רז הילמן: זה היה המצב

רז הילמן:  זה היה המצב עד עכשיו בחוק

רז הילמן:  למה להקשות?     

נעה בן שבת: עד עכשיו?     

רז הילמן: כן

רז הילמן:  זה היה המצב עד עכשיו

אוריאל בוסו: איפה ההקלה, פנינה?     

נעה בן שבת: עד עכשיו זה היה אישור Presale של גורם במדינה באיחוד האירופי

רז הילמן: כן

נעה בן שבת: עכשיו אתה מאפשר Presale בכל מדינה

רז הילמן: לא, אז אני אומר, אבל למישהו מהאיחוד האירופי יספיק לו Presale

רז הילמן:  זה מה שהיה קודם

שני דור: שנייה רגע

שני דור:  רז, אנחנו לא באנו פה להחמיר, אלא באנו להקל

רז הילמן: נכון

רז הילמן:  אבל בסוף החמרתם עם האירופי

שני דור: והדרישה הייתה, רגע שנייה

שני דור:  והדרישה הייתה לבקשתכם

שני דור:  אתם אמרתם שיש לכם בעיה בנושא של אישור

רז הילמן: נכון

שני דור: לי אין בעיה שיהיה לכם

שני דור:  כי גם פעם קודמת יכולת עם אישור סחר חופשי על אותו עניין

שני דור:  אבל אני הבנתי מכם, ואני מציעה שאתה תבדוק את עצמך שוב, שאמרתם שאין לכם בנמצא את האישור הזה

רז הילמן: לא

רז הילמן:  ליצרן אירופי בטח שיש

רז הילמן:  הבעיה היא ליצרן לא אירופי

רז הילמן:  למה לקחת ליצרן אירופי את האפשרות הזאת?     

שני דור: אז אין לנו בעיה להחזיר את אישור סחר חופשי ל-3

נעה בן שבת: למה אז ל-3? אבל 3 יאפשר לך לאדם שהוא לא מהאיחוד האירופי

נעה בן שבת:  3 חל לך גם על מי שהוא לא מייצר, לא מיוצר באיחוד האירופי

שני דור: לא, אבל אנחנו צריכים להוסיף לאישור סחר חופשי, אנחנו נצטרך, רק אישור סחר חופשי אנחנו נוכל להכניס לסעיף 3 אישור סחר חופשי לא כהגדרתו

נעה בן שבת: רק לגבי יצרן

שני דור: רגע, שנייה

שני דור:  לא כהגדרתו, אלא אישור סחר חופשי ממדינה מהאיחוד האירופי

שני דור:  ואז ככה אנחנו נגביל את אישור הסחר החופשי הזה רק למצב - - -     

רז הילמן: יצרן שמייצר באירופה

שרון גוטמן טרודלר: אתם טענתם שמי שלא מייצר באירופה לא יכול

שני דור: אתם טענת שאין לכם את זה

רז הילמן: שוב, בואו נפריד בין יצרן באיחוד האירופי ליצרן לא

רז הילמן:  אני לא רוצה שעכשיו תתקעי עוד פעם את כל מי שהוא לא מאיחוד האירופי

שני דור: לא, זה לא עניין של לתקוע

שני דור:  למה אתה מדבר, התיקון הזה היה לבקשתכם

שני דור:  אתה פעם ראשונה שמעלה את זה

רז הילמן: פנינה, אני מרגיש שאנחנו לא מדברים על אותו דבר

נעה בן שבת: לא, אני חושבת שמה שנציע, נציע כך: לא נמחק את אישור סחר חופשי, אבל נתנה אותו שהוא אישור סחר חופשי ממדינה מהאיחוד האירופי

שני דור: נכון

נעה בן שבת: אם הוא יצרן מהאיחוד האירופי אין לו בעיה

נעה בן שבת:  ואם הוא לא יצרן מהאיחוד האירופי אז הוא פשוט יצטרך למצוא חלופה אחרת

שני דור: חלופה אחרת

נעה בן שבת: כי לא יהיה לו אישור כזה

שני דור: בסדר

שני דור:  זה מקובל עליך?     

נעה בן שבת: אז יש לו חלופות אחרות

רז הילמן: אני רוצה לוודא שאנחנו מדברים על אותו דבר

רז הילמן:  הכוונה היא שאם הוא לא יצרן באיחוד האירופי הוא יוכל להשתמש בפיקוח שיש על המפעל שלו, נגיד בארצות הברית, מרשות בארצות הברית

רז הילמן:  ובאחת מהחלופות של סעיף 4

אוריאל בוסו: אבל רשום את זה

שני דור: רשום את זה

שני דור:  כן

רז הילמן: לא, כי עכשיו הולכים לתקן את הנוסח

שני דור: אבל אמרת את זה

אוריאל בוסו: אבל זה מופיע

שני דור: זה מופיע

רז הילמן: לא

רז הילמן:  מה שמופיע כרגע זה שאי אפשר Presale באיחוד האירופי

רז הילמן:  אני רוצה שכשתוסיפו את ה-Presale זה לא יפגע במי שלא מהאיחוד האירופי

רז הילמן:  זה מה שאני רוצה

נעה בן שבת: זה לא יפגע

נעה בן שבת:  יש לו כמה חלופות

רז הילמן: אם זה מוגן אז יופי

נעה בן שבת: וגם היום יש לו כמה חלופות וזה פשוט יהיה חלופה שלא תהיה רלוונטית לגביו

רז הילמן: אבל זה לא, בדיוק

אוריאל בוסו: אם המזון יוצר במדינה שאינה מדינה באיחוד האירופי, אחד מאלה

רז הילמן: לא, לא

רז הילמן:  עכשיו הולכים לתקן את א'

רז הילמן:  במקום 1 ו-2

נעה בן שבת: את פסקה 3

נעה בן שבת:  אז אנחנו נחזיר, בפסקה 3 נחזיר את האישור סחר חופשי, אבל עם תנאי

נעה בן שבת:  בעוד שקודם מחקנו את הסיפה "ואולם" שדרש שזה יהיה במדינה מהאיחוד האירופי, נשאיר את הסיפה הזאת רק לגבי האישור סחר חופשי

נעה בן שבת:  בסדר?     

רז הילמן: למי שבוחר בחלופה של אישור סחר חופשי

רז הילמן:  לא לכולם

רז הילמן:  רק למי שבחר

נעה בן שבת: בסדר, זו חלופה

נעה בן שבת:  יש כמה חלופות

אוריאל בוסו: טוב

נעה בן שבת: עכשיו רגע, לגבי הבקשה שהציג קודם רז

נעה בן שבת:  לגבי אישור, מסמך אחר שקבע השר בצו

נעה בן שבת:  אולי צריך, זה מקובל עליכם עם הצו?     

שני דור: אני באופן, אין בעיה, אין לי התנגדות להוסיף את הסמכות הזאת לשר

שני דור:  נגיד בצו, בתקנות

רז הילמן: בדקתי עם משרד האוצר, גל אמר גם שאין לו התנגדות

נעה בן שבת: ועדיין אתם רוצים?     

שרון גוטמן טרודלר: זה קצת מייתר את פסקה 5, לא?     

רז הילמן: לא, פסקה 5 זה עוד מסמך מעבר

רז הילמן:  זה לא במקום

מיקי רוזנטל: אני לא הבנתי מה זה גורם מוסמך במדינה

מיקי רוזנטל:  אם יש מדינה שאינה מדינה באיחוד האירופי, מה הכוונה לגבי גורם מוסמך במדינה?      

נעה בן שבת: אז בסדר, אז יקבע השר בצו

נעה בן שבת:  אז אדוני, מחליטים שיהיה כתוב "מסמך אחר שקבע השר בצו"

שני דור: מסמך, זה יכול להיות מכס, זה יכול תעודה וטרינרית

מיקי רוזנטל: כן

מיקי רוזנטל:  אבל אם נגיד אני שוויץ, שהוא לא באיחוד

מיקי רוזנטל:  אוקיי?     

שני דור: אז את מדינה מחוץ לאירופה

מיקי רוזנטל: נכון

מיקי רוזנטל:  ואני רוצה למכור בצרפת

מיקי רוזנטל:  לא מספיק לי שיש לי תעודת מכירה שמכרתי למישהו בצרפת? אני צריכה אישור של משהו שהוא רגולטורי?     

שני דור: אם יש לך תעודת מכירה מרשות מוסמכת מאירופה אז זה סבבה

שני דור:  ואם לא, אז לא

מיקי רוזנטל: תעודת מכירה אבל זה לא גורם מוסמך במדינה

שני דור: נכון, זה לא

שני דור:  אז זה הבעיה

מיקי רוזנטל: אז האם אפשר להוסיף משהו?     

שני דור: לא, הוספנו את זה

רז הילמן: בסדר

רז הילמן:  אבל בגלל זה טוב שאנחנו מוסיפים את - - - שאם נמצא מסמך אחר בעתיד נוכל להוסיף

נעה בן שבת: יש לנו עוד הרבה מאוד דברים

נעה בן שבת:  אבל אני חושבת שמיצינו

אוריאל בוסו: רגע, אבל שנייה, סיימנו את הסעיף הזה? 37?     

נעה בן שבת: לא, אין לנו פרק שלם

נעה בן שבת:  יש לנו, סליחה אדוני, מאוד חשוב

נעה בן שבת:  הדיון ביום חמישי מאוד מאוד חשוב

נעה בן שבת:  אני מצטערת, מאוד חשוב, כי אנחנו חייבים הרבה דברים שלא היו סגורים

אוריאל בוסו: אין בעיה, במקום יום חמישי, שישי

נעה בן שבת: אפשר לעשות

נעה בן שבת:  אפשר לעשות רביעי את הדברים

נעה בן שבת:  רביעי בבוקר

נעה בן שבת:  אבל אם לא סגרנו, מה הטעם?     

אוריאל בוסו: שנייה

אוריאל בוסו:  סיימת את 37?     

נעה בן שבת: קראנו את סעיף 79ד

אוריאל בוסו: 79ד סיימת?     

נעה בן שבת: סיימנו, כן

נעה בן שבת:      אדוני, נשארו לנו כמה דברים פתוחים

נעה בן שבת:  הנושא של חיי מדף, חלק מההוראות של, שהם קשורים בין השאר לבעיות עם חקלאות

נעה בן שבת:  יש לנו את הנושא של המזהמים והגורמים הרעילים או מזיקים שנשארו פתוחים

נעה בן שבת:  יש לנו עוד, עוד מעט דברים שנשארו

נעה בן שבת:  הוראות, תאריכים

נעה בן שבת:  אז הם לאורך החקיקה, אבל באמת אני חושבת שהייתה פה התקדמות

נעה בן שבת:       אתם רוצים להמשיך? יש לנו את הנושא של הפרסום של המועדים של הרשימות

נעה בן שבת:  אבל אני לא יודעת עד כמה, עד מתי

נעה בן שבת:  אנחנו בסעיף 39 אם אתם רוצים להתייחס

נעה בן שבת:  לנושא של מועדי פרסום או שנחזור לזה בדיון הבא

אוריאל בוסו: טוב, אנחנו נסיים את הדיון

אוריאל בוסו:       אני רוצה להודות קודם כל לעו"ד נעה בן שבת

נעה בן שבת: תודה

אוריאל בוסו: כל הצוות המשפטי שלכם

אוריאל בוסו:  באמת, אפשר לומר מהטובים והמשובחים שהכנסת כאן נתנה לנו לוועדה כיועצת משפטית

אוריאל בוסו:  שולטת ונותנת לנו מרגוע

אוריאל בוסו:  שום פרט לא נעלם מול עיניה, את וכל הצוות שלך

אוריאל בוסו:       מנהלת הוועדה וכמובן ראש המטה כאן שעושה עבודה

אוריאל בוסו:  אני רוצה לומר לכם גם כן אתם, גם התאחדות התעשיינים וגם כן איגוד לשכות המסחר ועוד הגופים שהיו

אוריאל בוסו:  למרות ההערות, אם אנחנו מסכימים או לא מסכימים, אתם מאירים לנו נקודות, מאירים ומעירים, נקודות שהן נותנות לנו מבט - - - וזה מסייע לכולם

אוריאל בוסו:  חשוב ההידברות בין הצדדים, גם אם לא, לא על הכל בסוף יש הסכמה לגמרי

אוריאל בוסו:  אחד מקבל כאן, אחד מקבל כאן

אוריאל בוסו:      וכמובן לפנינה וכל הצוות, משרד הבריאות ומשרד המשפטים ומשרד האוצר שהיה וכבר התעייף והלך

אוריאל בוסו:  יהיו לנו עוד דיונים

אוריאל בוסו:       אנחנו נתכנס בדיון הבא שאני מקווה שכבר יהיו הסכמות, לגמור את הנקודות עם משרד החקלאות והבנות

אוריאל בוסו:  אני אשמח, הוא לא נמצא כאן משרד האוצר

אוריאל בוסו:  אני אשמח לקבל, אפרופו מקודם דיברנו באחד הסעיפים בנושא האגרות

אוריאל בוסו:  מה שמגיע משטחים והמנפ"ש ביקש כך וכך

אוריאל בוסו:  ובסוף אזרח ישראלי ישלם אגרות שיוצר סוג שמבחינתי ודאי סוג של אפליה לא נכונה

אוריאל בוסו:  למרות הרצון לחזק והמשך המסחר, אם מדובר לא בהרבה

אוריאל בוסו:  יותר זה קשור לאוצר

אוריאל בוסו:  אני אשמח אם לפחות שזה יהיה גם חלק מההמלצות

אוריאל בוסו:  על כמה כסף מדובר, 10, 12, 15 מיליון או 30 מיליון ש"ח בשנה? מה המשמעות אם סחורות שייכנסו לא ייכנסו

אוריאל בוסו:  כי נקרא לזה ככה: ליבואנים הגדולים ולמשווקים הגדולים זה אולי פחות רלוונטי

אוריאל בוסו:  אבל אלה הקטנים שרוצים להיכנס לתחרות על כל דבר זה עוד 300 שקלים, עוד 500, 800, זה, זה בסוף יוצא סכום

אוריאל בוסו:  וכשאנחנו רוצים להוזיל ביוקר המחיה צריך לעשות כמה וכמה פעולות בהורדת החסמים

אוריאל בוסו:  אז זה לא אומר שברגע שהורדנו את האגרות באותו רגע המוצרים יוזלו, אבל זה עוד משהו שיגרום לעוד יבואנים להיכנס ולעוד משווקים

אוריאל בוסו:  והתחרות תגבר ואז אלו תהליכים שנעשים, צריך לדעת על מה מדובר

אוריאל בוסו:  אני אשמח אם יהיה לנו מספרים קצת על מה מדובר באגרות האלה שעליהן כל כך האוצר מתעקש שזה יישאר כחלק

אוריאל בוסו:  פחות קשור לבריאות לדעתי, אבל זה קשור לאוצר

אוריאל בוסו:  מילא אם הכסף היה הולך לבריאות

אוריאל בוסו:  מילא אם הכסף היה הולך לבריאות אז היינו יותר מבינים ונלחמים על זה

אוריאל בוסו:  אבל זה לא, גם כן לא שולל ולא מתיר

אוריאל בוסו:  אבל כשאנחנו מדברים על הסרת חסמים ופישוט הדברים אלו אחד מהנקודות

אוריאל בוסו:       תודה רבה לכולם

אוריאל בוסו:  הדיון הסתיים