הוועדה לפיקוח על הקרן לאזרחי ישראל, כנסת 25, פרוטוקול מספר 7, 2023-04-27 00:00

לימור סון הר-מלך: אני פותחת את הישיבה, אני לא חושבת שהייתה כזו מסה של נוכחות בשום ישיבה לפני כן, אבל אני חושבת שבאמת המפגש הזה באמת מאוד מרגש ומאוד משמח באופן יוצא דופן זו הפעם הראשונה באמת שאנחנו זוכים לראות ולהשתמש בפירות של הקרן לאזרחי ישראל, משאב נפלא שבורא עולם העניק לנו בארץ הזאת

לימור סון הר-מלך:       אנחנו מתחילים היום בדיוני התקציב ובאמת אני מאמינה ומקווה שאנחנו במהלך הדיונים האלה נגיע ונמצה את המיטב של אותם רווחים שנכנסים פה לקרן לאזרחי ישראל

לימור סון הר-מלך:  אני חושבת שזו עת מאוד מאוד מרגשת, אני אחזור על זה שוב

לימור סון הר-מלך:  ולפני שאנחנו מתחילים את הדיונים על התקציב, אני רק אומר שבאמת משאלת לב שלי היא שנדע לדון פה בצורה שהיא מכבדת, בצורה שבאמת נותנת מקום וחשיבות וערך לכל אחד מהדוברים פה, אז אנחנו מאוד נשתדל שכולם ידברו, ובאמת גם יצליחו להעביר את האני מאמין והחשיבות

לימור סון הר-מלך:       אני בטוחה שכל אחד מהיושבים פה באמת גם מאמין במה שהוא עושה וגם הנושאים שאני, לפחות, פגשתי בדוברים שאנחנו הולכים לפגוש, באמת פגשתי דוברים שמייצגים פה דברים שהם באמת חשובים, אם זה בחינוך, ואם זה בנושאים של איכות הסביבה, ואם זה בנושאים חברתיים וריווחתים ותעסוקתיים ואני באמת חושבת שאנחנו יכולים למצוא בסוף איזושהי נוסחה שתתן מענה

לימור סון הר-מלך:  אני בטוחה שלא כולם בסוף נצא כשכל תאוותנו בידינו, אבל לפחות לתת איזשהו מענה לכולם

לימור סון הר-מלך:  מכבד אותנו בנוכחותו שר האוצר בצלאל סמוטריץ', אתה תפתח, תיתן לנו איזושהי סקירה שלכם להצעת התקציב

בצלאל סמוטריץ': טוב, בוקר טוב לכולם, ברשות גברתי יושבת הראש, חבריי, חברי הכנסת, אנשי משרד האוצר וכל הנוכחים המכובדים

בצלאל סמוטריץ':  אני באמת חושב שהישיבה הזאת היא חשובה והיא מרגשת ויש משהו סמלי מאוד בזה שהיא נערכת, גברתי יושבת הראש, יום למחרת יום העצמאות ה-75 למדינת ישראל

בצלאל סמוטריץ':  ואי אפשר באמת בלי כמה מילות הקדמה

בצלאל סמוטריץ':       לי היה יום עצמאות מרגש, אגב לא פחות מזה יום זיכרון שאני חושב שהוכיח שהחברה הישראלית חזקה ואיתנה ומאוחדת ושמחה ויודעת לכאוב את מחיריה של המדינה הנהדרת שלנו, ויודעת לשמוח על העצמאות שזכינו לה

בצלאל סמוטריץ':  ועצמאות היא כמובן בראש ובראשונה עצמאות מדינית, היכולת שלנו אחרי הרבה מאוד שנות גלות, לקחת אחריות על גורלנו, אגב להתווכח על גורלנו, ללמוד להסתדר כאן יחד

בצלאל סמוטריץ':  ועצמאות היא גם עצמאות כלכלית, עצמאות כלכלית כמובן מאפשרת בעזרת ה' גם עצמאות ביטחונית וצבאית וחוסן לאומי

בצלאל סמוטריץ':  וצריך לדעת שהכלכלה הישראלית היא נס, זאת אומרת כשבוחנים את נתוני המאקרו כלכלה של מדינת ישראל אל מול תנאי הפתיחה שלנו, אז יש כאן המון המון מאמצעים אנושיים ויוזמה, ומעוף ויצירתיות, השקעה ענקית של אזרחי ישראל

בצלאל סמוטריץ':       עמדתי כאיש ימין כלכלי ידוע, תפקידה של הממשלה הוא בעיקר לא להפריע, והמשק הישראלי צומח ומתפתח

בצלאל סמוטריץ':  אבל אני חושב, שוב, כשבוחנים את הנתונים יש כאן באמת נס, ממש שניים-שלושה נתונים כדי שנדע לזקוף קומה, לשמוח ולהודות על מה שיש לנו

בצלאל סמוטריץ':  אז ב-20 השנים האחרונות איכות החיים של אזרחי ישראל השתפרה ב-40%, ואם נלך לתוצר הלאומי הגולמי שלנו רק ב-2006 הוא עמד על 680 מיליארד שקלים, נדמה לי, אל תתפסו אותי על המספר המדויק

בצלאל סמוטריץ':  ואנחנו את 2023 הולכים לסיים בעזרת ה' עם 1

בצלאל סמוטריץ': 8 טריליון, 1,800 מיליארדים, זה אומר שבתוך 17 שנים התוצר הלאומי הגולמי של ישראל מכפיל את עצמו פי שלוש

בצלאל סמוטריץ':  אלו נתונים שבאמת אין להם אח ורע      גם בתוך המשבר או משברון, אנחנו בתקופת חוסר וודאות בכלכלה העולמית, אף אחד עוד לא יודע בדיוק לאן זה הולך

בצלאל סמוטריץ':  האינפלציה שלנו עדיין נמוכה יותר, וציפיות הצמיחה שלנו לשנתיים הקרובות גם של הבנק העולמי, גם של קרן המטבע הבינלאומית, גם של בנק ישראל, כמובן של הכלכלנים שלנו באוצר, יותר גבוהים ממה שצפוי בארצות הברית, ממה שצפוי באירופה

בצלאל סמוטריץ':  ואני חושב שיש לנו הרבה מאוד על מה לשמוח, והרבה מאוד על מה להיות גאים

בצלאל סמוטריץ':       דיברתי על נתוני הפתיחה של מדינת ישראל, זו מדינה קטנה וצעירה, מדינה שמתמודדת עם אתגרים גיאופוליטיים וביטחוניים גדולים ומשקיעה הרבה מאוד כסף בצרכי ביטחון, מה שאין למדינות אחרות, מדינה קולטת עלייה, מימיה הראשונים, מבוססת עלייה, קולטת עלייה, גם זה אתגר מאוד גדול ובאמת מצליחה להתפתח בצורה יוצאת מן הכלל

בצלאל סמוטריץ':  וזו הייתה מדינה שעד לא לפני הרבה זמן גם לא היו לה באמת משאבי טבע גדולים, וגם עכשיו אחרי שגילינו את מרבצי הגז, ואנחנו מוציאים את הגז מהאדמה ומשתמשים בו, אני חושב שעדיין אל מול הרבה מאוד מדינות מסביב, שיושבות על מרבצי נפט גדולים כבר הרבה מאוד שנים גם זה לא הרבה מידי, ושוב, מול נתוני הפתיחה האלו, הביצועים של עם ישראל, של מדינת ישראל, של הכלכלה שלנו, הם יוצאים מן הכלל ואנחנו צריכים כמובן לשמור על זה ולהמשיך את זה, ואנחנו משתדלים כממשלה גם בתקציב, גם בחוק ההסדרים, גם בשורה שלמה של צעדים שאנחנו עושים, אגב ונעשו לאורך השנים

בצלאל סמוטריץ':       אני בכל הזדמנות אומר שאני מרגיש סוג של איזה זבוב על פיל

בצלאל סמוטריץ':  קיבלנו כלכלה טובה מכל הדורות שקדמו לנו, ואנחנו משתדלים לעשות את החלק שלנו ולהעביר מקל אחר כך לאלה שיבואו אחרינו למציאות עוד יותר טובה, כדי שהם בתורם יבנו את הקומה שלהם וישפרו הלאה

בצלאל סמוטריץ':  בעניין הזה אני חושב שאנחנו יכולים באמת להיות אופטימיים ומאוד שמחים

בצלאל סמוטריץ':      אנחנו למחרת יום העצמאות ואני יושב פה ליד חברתי יושבת הראש לימור סון הר מלך אז רק משתף בעוד חוויה, לימור ואני היינו אתמול בחומש בישיבה, התפללנו שם תפילת שחרית, אמרנו שם הלל, והיה שם רגע של צמרמורת גדולה

בצלאל סמוטריץ':  במרכז המעגל רקדו שלושה אבות של שולי הר מלך ה' יקום דמו, שהקים את הגרעין הראשון שבא לחזק את חומש, ונרצח אחר כך בדרכו מבית הוריו בא' באלול בבית הוריו בכוכב השחר עלי חומש, ואביו של עידו זולדן ה' יקום דמו, מקדומים, גם שותף מלא, ואביו של יהודה דימנטמן ה' יקום דמו שנרצח בחומש ממש לאחרונה, ושלושת האבות רקדו שם במרכז המעגל וסביבם כולנו ורוקדים לצלילי שירת ההלל שמבקשת להודות על 75 עצמאות וריבונות וקוממיות של עם ישראל בארצו

בצלאל סמוטריץ':       חגגנו ואמרנו גם תודה על זה שזכינו להעביר את החוק שמחק את אותו דף שחור בספר החוקים של מדינת ישראל, ואחר כך עמדנו, הרגשתי שם שלושת האבות וארבעת האימהות, שלוש אמהות ולימור, וזה, אני חושב, שזה בסוף חלק מהסיפור הגדול שלנו

בצלאל סמוטריץ':  עם שקם מעפר ומאפר ויודע כל משבר למנף לצמיחה גדולה ולעשייה גדולה ולא מאבד לרגע את האמונה ואת השמחה ואת האופטימיות ואת האהבה באמת שאיננה תלויה בשום דבר למדינה הזאת ולמפעל הציוני שאנחנו זוכים להיות חלק ממנו

בצלאל סמוטריץ':       הדיון היום באמת עוסק בהקצאה של רווחי קרן האושר

בצלאל סמוטריץ':  אני מראש מתנצל שאני ככה אחרי דברי הפתיחה אצטרך ללכת

בצלאל סמוטריץ':  אני הולך להתעסק עם התייקרות מחירי החלב שצפויה, ואני מקווה שנצליח גם את העניין הזה למנוע או לפחות לרכך בצורה משמעותית

בצלאל סמוטריץ':  אננו נעדכן א הציבור בעזרת ה' ממש בקרוב

מיכאל ביטון: והדלק

בצלאל סמוטריץ': אתה בלחץ

ולדימיר בליאק: למה לא עשיתם את זה לפני?     

בצלאל סמוטריץ': מה?     

ולדימיר בליאק: למה לא עשיתם את זה לפני, הרי ידעתם שזה הולך לקרות?     

בצלאל סמוטריץ': ולדימיר א' אני עסוק בזה כבר כמה וכמה שבועות

ולדימיר בליאק: זה עולה ביום שני הקרוב, אדוני ב-16%

ולדימיר בליאק:  כל משפחה תשלם 50 שקלים בחודש, 600 שקלים בשנה

ולדימיר בליאק:  איפה אתם?     

בצלאל סמוטריץ': ולדימיר זה נורא מאכזב

ולדימיר בליאק: זה לא מצחיק

בצלאל סמוטריץ': זה לא מצחיק, זה עצוב

ניסים ואטורי: רגע, אתה דפקת לנו את החלב מבחוץ?     

לימור סון הר-מלך: חבר'ה אבל בואו נתכנס

בצלאל סמוטריץ': אני רק אענה לו ברשותך במשפט ואז נתכנס

בצלאל סמוטריץ':  ולדימיר אני אגיד לך למה זה מאכזב

ולדימיר בליאק: כן, הרי זה מאוד מאכזב, הרי נבחרתם על הבטחת הורדת יוקר המחיה

ולדימיר בליאק:  16% אדוני, אתה שר האוצר היום, אתה, אתה שר האוצר מזה ארבעה חודשים

בצלאל סמוטריץ': ולדי, אני אשיב לך ושוב אני אומר למה זה מאכזב

בצלאל סמוטריץ':  כיוון שאני מעריך אותך כאחד מחברי הכנסת הרציניים

ולדימיר בליאק: הדדי

בצלאל סמוטריץ': וזכינו להיות יחד בוועדת כספים

בצלאל סמוטריץ':  ואתה הרי יודע מצוין שההתייקרות הזאת היא תוצר של החלטה של הממשלה שאתה היית חלק ממנה

ולדימיר בליאק: לא, ההתייקרות הזאת - - -     

בצלאל סמוטריץ': לא, תן לי בבקשה לענות

בצלאל סמוטריץ':  הרי שר האוצר שלכם אביגדור ליברמן חתם בקדנציה הקודמת, די לנסות בצורה מלאכותית לרדד התייקרות שהייתה אמורה להיות בקדנציה שלכם, חתם על הסכם עם המגדלים ועם המחלבות שלפיו מנגנוני העדכון של מחירי החלב בפיקוח יהיו אוטומטיים לחלוטין, יש צו שחתם עליו אביגדור ליברמן שלפיו לשרי האוצר והחקלאות אין שום יכולת להתערב, ואין שום השפעה - - -     

ולדימיר בליאק: זה לא נכון אדוני, כי ההתייקרות היא תוצאה של העלאה במחיר מטרה

ולדימיר בליאק:  אתה יכול להשפיע על מחיר מטרה, לא עשית את זה, לא עשית את זה

בצלאל סמוטריץ': רגע, ולדימיר אבל עוד פעם, אני לא רוצה להגיד שאתה משקר, אבל אתה מטעה את הציבור

ולדימיר בליאק: לא, אתה יכול להגיד מה שאתה רוצה אבל אתה שר האוצר היום ומחירי החלב עולים ב-16%

ולדימיר בליאק:  אתה נבחרת על ההבטחה הזאת

בצלאל סמוטריץ': ולדמי אתה מוכן רגע?     

ולדימיר בליאק: אתה היום מפר אותה ואחרי זה אתה אומר לי שאני משקר

לימור סון הר-מלך: חבר הכנסת ולדימיר, אנחנו - - -     

בצלאל סמוטריץ': המעבר שלך לאופוזיציה הוא פשוט מדהים

בצלאל סמוטריץ':  רגע רגע מחילה

מיכאל ביטון: מה שכן, בואו נדבר על הקרן, זה היה נחמד

מיכאל ביטון:  יש לנו הרבה עבודה על הקרן הזאת

מיכאל ביטון:  לא יעופו פה 100 מיליון שקלים בדיון אחד

מיכאל ביטון:  זה יותר חשוב עכשיו מהעניינים

בצלאל סמוטריץ': קודם כל זה נכון שאני שר האוצר, אז עוד ברשותכם 30 שניות כיוון שפה באו עם פופוליזם - - - אני שר האוצר וזו אחריותי ואני מטפל בזה ובעזרת ה' אמנע את זה

ולדימיר בליאק: אני רק שואל למה לא עשית את זה

בצלאל סמוטריץ': ולדי נו, אבל הציבור הישראלי, למה לא עשיתי? כיוון שטיפלנו בהוזלת הדלק והחשמל, והמים והארנונה

ולדימיר בליאק: החשמל עלה בקדנציה שלך, ארנונה לא הוקפאה

בצלאל סמוטריץ':  וטיפלנו בהפחתת מכסים 

ולדימיר בליאק: את כל ההבטחות שלכם הפרתם

בצלאל סמוטריץ': - - - לאזרחי ישראל

ולדימיר בליאק: הדבר היחיד שטיפלתם בו זה מתקפה על הדמוקרטיה הישראלית

בצלאל סמוטריץ': אנחנו מטפלים רק בזה - - - מחירי החלב

ולדימיר בליאק: מחירי החלב עולים ב-16% ביום שני הקרוב במשמרת שלך

לימור סון הר-מלך: זה לא הדיון שלנו

ולדימיר בליאק: אתה יכול להגיד מה שאתה רוצה, אבל זה הכישלון שלך האישי

ניסים ואטורי: ולדימיר שר האוצר אומר לך אני באתי לפה כדי לטפל בזה, שתיתי מזה

ולדימיר בליאק: יו"ר המפלגה שלך

ניסים ואטורי: אני שתיתי בזה, נכון

ניסים ואטורי:  הוא אומר לך אני בא לטפל בזה ואתה עכשיו ממשיך בדמגוגיה זולה

ולדימיר בליאק: אתם לא מטפלים בזה, זה עולה ב-16%

ניסים ואטורי:  מי פתח את הנושא? שר האוצר פתח את זה, לא אתה פתחת

ולדימיר בליאק: זה עולה ב-16%

ניסים ואטורי: באת עם ההצגה שלך

ולדימיר בליאק: לא לא זה לא הצגה

ולדימיר בליאק:  אנשים הולכים לשלם על זה

ניסים ואטורי: שתיתי ממנה הבוקר

ניסים ואטורי:  אבל תן לו, זה לא לעניין

לימור סון הר-מלך: זה לא עובד ככה

לימור סון הר-מלך:  חבר הכנסת ולדימיר בליאק, אני מבקשת

ולדימיר בליאק: בבקשה

בצלאל סמוטריץ': אני רק אומר שהציבור צריך לדעת את האמת

בצלאל סמוטריץ':  הרי מחיר המטרה גם נקבע על ידי הממשלה הקודמת

ולדימיר בליאק: לא, על ידי ממשלה שלך

בצלאל סמוטריץ': אל תגיד לי לא

ולדימיר בליאק: אל תשקר אם אנחנו כבר מדברים

ולדימיר בליאק:  אתה יכול להשפיע על מחיר המטרה

ולדימיר בליאק:  אתם יכולים להשתיק אותי אבל בסופו של דבר המחירים עולים

לימור סון הר-מלך: חבר הכנסת ולדימיר בליאק , אנחנו מבקשים עכשיו ששר האוצר יתייחס להקצאות של התקציב

ולדימיר בליאק: שלא יגיד לי שאני משקר

לימור סון הר-מלך: בבקשה

לימור סון הר-מלך:  יש פה עכשיו דיון שלא שייך ולא קשור כרגע לוועדה, אז בבקשה

בצלאל סמוטריץ': - - - ואזרחי ישראל צריכים לדעת את זה, הממשלה שלכם לא רק חתמה על הסכם, אלא גם העבירה חוק שמנציח את מנגנון קביעת מחיר המטרה הקיים לא באמצעות ועדת מחירים - - -     

ולדימיר בליאק: יש משהו שאתה מוכן לקחת אחריות עליו?     

בצלאל סמוטריץ': אני לוקח אחריות על הכל, פתחתי בזה, ואני אומר לך שלא תהיה התייקרות

ולדימיר בליאק: לא אתה לא לוקח אחריות, אתה מדבר על הממשלה הקודמת

בצלאל סמוטריץ': אני אומר לך שלא תהיה התייקרות של 16%, ובשונה מכם אנחנו לוקחים על זה אחריות, ומטפלים בזה, ומגבשים פתרונות, ועובדים קשה כדי לצאת מהבורות הגדולים שאתם הכנסתם אותנו אליהם

בצלאל סמוטריץ':  עכשיו ברשותכם עובר לקריאה

לימור סון הר-מלך: בבקשה

בצלאל סמוטריץ': הקמת הקרן, היו לה שתי תכליות, אחת למנוע את מה שמכונה המחלה ההולנדית, זאת אומרת אותו חשש שרווחים ממשאבי טבע, ואחר כך ירחיבו בזה במצגת אנשי משרד האוצר, אבל זה קרה כך בהולנד, ויש חשש גדול כשיש יותר מידי רווחים ממשאבי טבע שבאים בזמן קצר, הדבר הזה מחזק מאוד את המטבע המקומי, הוא פוגע מאוד בכלכלה ובתעשייה וביצוא, אז אנחנו מנסים קצת לאזן את הכסף שנכנס על משאבי הטבע האלה, בחלקו להשתמש, בחלקו להשקיע ולהשקיע במטבע חוץ שוב כדי לאזן את שער המטבע שלנו ולוודא שאנחנו לא נפגעים בטווח הארוך בכלכלה בגלל רווחים בטווח הקצר

בצלאל סמוטריץ':  והתכלית השנייה היא כמובן לוודא שמשאבי הטבע האלה שהם לא בלתי מוגבלים לא נצרוך את כולם אנחנו בדור הזה, אלא נשאיר מהם גם לדורות הבאים

בצלאל סמוטריץ':       לכן ישנה קרן והיטלים מסוימים על רווחי יתר של משאבי נכנסים אל הקרן ומושקעים והפירות של אותה הקרן אמורים לשרת, להיכנס אל תוך התקציב ותכף אני אסביר איפה פה הדילמה הגדולה של איך משתמשים בכסף הזה, אבל הפירות האלה נכנסים ואמורים לשמש למטרות של חברה, כלכלה, רווחה, אבל בעיקר במבט שמסתכל קדימה וגם הוא אמור לשרת גם את הדורות הבאים

בצלאל סמוטריץ':       לא רוצה עכשיו להיכנס למנגנון ולחוקים ולאחוזים, שוב ככל שיאפשר הזמן, גברתי יושבת הראש, תאפשרו אחר כך לאנשי אגף התקציבים להסביר את זה, של משרד האוצר

בצלאל סמוטריץ':  אני רוצה רק ממש איך אומרים, על קצה המזלג, בקליפת אגוז להסביר את הדילמה של איך משתמשים בתקציב הזה

בצלאל סמוטריץ':      מצד אחד, אנחנו מאוד לא רוצים שההשקעות של הקרן, הפירות של הקרן, שמשתמשים בהם בהווה יהוו סוג של איזה חלף תקציב, זאת אומרת יחסכו מאיתנו דברים שאנחנו היינו אמורים לבצע מתוך תקציב המדינה ועכשיו נשתמש בקרן כדי להחליף, זה דבר לא נכון

בצלאל סמוטריץ':  מצד שני, אנחנו גם ממש לא רוצים את הכסף הזה לזרוק לפח שלא לפי איזשהו סדר עדיפויות

בצלאל סמוטריץ':       עכשיו, נקודת המוצא היא שהתקציב משקף סדרי עדיפויות, נעשה בשיח מקצועי, בעבודה מקצועית, ואנחנו מאוד משתדלים שהקצאת ההוצאה הציבורית שלנו, התקציב, תשרת את המטרות, את סדרי העדיפויות בצורה נכונה ויעילה

בצלאל סמוטריץ':  אז אם אנחנו יוצאים מתוך נקודת הנחה שהתקציב משקף הקצאת ההוצאה הציבורית בצורה יעילה, אז לכאורה התקציב אמור לקבוע את סדרי העדיפויות, אז בואו נכניס את הקרן לתוך התקציב

בצלאל סמוטריץ':  אבל אם נכניס את הקרן לתוך התקציב, אז זה חוסך לנו למשרד האוצר, לאגף תקציבים, כסף שממילא היינו צריכים להוציא ואז הקרן לא מממשת את מטרותיה

בצלאל סמוטריץ':       אז איך אנחנו מוצאים ייעודים שמצד אחד הם לא לא יעילים? אנחנו לא רוצים להקצות הקצאת משאבים בלתי יעילה, אז הם כן אמורים להתאים לסדרי עדיפויות שאנחנו בונים במסגרת התקציב, המשרד האוצר, בממשלה, אחר כך כמובן הכל מגיע לכנסת לוועדת כספים ובמליאה

בצלאל סמוטריץ':  ומצד שני, שוב, שההקצאה תהיה על פי סדרי עדיפויות נכונים וטובים ובצורה יעילה אבל גם לא בסך הכל תחסוך לנו? ולכן ניסינו לחפש מטרות שמתאימות לסדרי עדיפויות בגדול שאנחנו חושבים שהם נכונים וטובים, גם אנחנו כמשרד אוצר, גם כמובן הכנסת והוועדה הזאת, בשיח עם משרדי הממשלה הרלוונטיים שדרכם אנחנו רוצים להשקיע את הכסף, אבל ללכת למקומות שאנחנו בתקציב המדינה לא מצליחים להשקיע בהם, לא כי הם לא חשובים, לא כי הם לא יעילים, כי מה לעשות, הם נדחקים החוצה בפני דברים יותר דחופים ויותר חשובים אולי, ואני חושב שהצלחנו למצוא את האיזון הזה

בצלאל סמוטריץ':       נקודה נוספת שחשוב לדעת ברקע הדיון החשוב שאתם תעשו כאן היום, לא מדובר עדיין על סכומי כסף גדולים, אנחנו בסך הכל בתקציב המדינה הראשון שבו אנחנו משתמשים ברווחי הקרן, והשאיפה, וכך גם התחזית שלאורך השנים הסכומים האלה ילכו ויגדלו וככל שהם ילכו ויגדלו אז באופן טבעי אפשר יהיה להשתמש בהם בצורה עוד יותר יעילה, וגם להרחיב את המניפה של המטרות, של השימושים, שאפשר לעשות בתקציב הקרן

בצלאל סמוטריץ':       כרגע אנחנו מדברים על 40 מיליון שקלים ב-2023, ו-70 מיליון שקלים ב-2024

בצלאל סמוטריץ':  והמחשבה היא שאם נבזר את הסכום הזה על יותר מידי מטרות, וכל מטרה תקבל סכום מאוד קטן, האימפקט, ההשפעה של התקציב הזה תהיה מאוד קטנה, ושוב, אנחנו לא רוצים לזרוק את הכסף הזה לשוטף, אנחנו לא רוצים לאכול אותו עכשיו, אנחנו רוצים לבצע בו פרויקטים תשתיתיים שנשארים גם לדורות הבאים, שנשארים הרבה מאוד שנים קדימה

בצלאל סמוטריץ':       משיקול של שני הווקטורים האלה, למצוא את שביל הזהב, שבו זה לא חלף תקציב, אבל זו כן הקצאת משאבים יעילה, והבנה שאנחנו לא עם תקציב גדול אנחנו חשבנו , היה לנו גם שיח מקדים על זה עם יושבת ראש הוועדה, שיח מקדים ארוך בכמה וכמה מופעים, חשבנו להקצות את התקציב כרגע לשתי מטרות

בצלאל סמוטריץ':  אחת, בינוי בתנועות נוער, וכאן שילוב של חינוך אבל חינוך לא פורמלי, הוא לא מתוקצב ישירות על ידי המדינה

בצלאל סמוטריץ':  חינוך, אני לא חושב שצריך להרחיב כמה הוא בסוף בונה את הדורות הבאים וכמה הוא וקטור מאוד משמעותי להניח את התשתית למדינת ישראל טובה יותר בכל הווקטורים, הערכי והכלכלי והבטחוני והציוני, וגם כאן, לא לזרוק את זה לשוטף אלא לשים את זה בבינוי במשהו קבוע, ויותר מזה לנסות למנף את התקציב הזה וכאן זה הרבה יהיה אחר כך בידיים של משרד החינוך אל מול ההשקעה שלנו, לייצר השקעות מקבילות, סוג של מצ'ינג, עם רשויות מקומיות, עם תנועות הנוער בעצמן מתקציבן שמורכב מעצמו, חלקו מתקציב מדינה, חלקו מהורים, חלקו מתרומות

בצלאל סמוטריץ':  היכולת שלנו, כל שקל שאנחנו משקיעים מהקרן להפוך לשוות ערך הרבה יותר גדולה מהשקל שלנו

בצלאל סמוטריץ':      המטרה השנייה היא גם פרויקטים של בינוי, של תשתיות בשילוב מתמודדי נפש בקהילה

בצלאל סמוטריץ':  אני חושב שגם על זה לא צריך הרבה מאוד להרחיב

בצלאל סמוטריץ':  עולם בריאות הנפש, ונמצאת כאן לידי סגנית שר האוצר שעסוקה בזה באמת הרבה מאוד שנים מחוץ למערכת הפוליטית, ובשביל זה נכנסה לתוך המערכת הפוליטית

בצלאל סמוטריץ':  אני אומר את זה בצורה לא יפה, סוג של איזה חור שחור שבמשך עשרות שנים זרקו אותו לחצר האחורית של כולנו

בצלאל סמוטריץ':  אפשר לראות את זה כשמייצרים השוואות להיקף ההשקעה הציבורית במדינות אחרות שאנחנו רוצים להידמות אליהם, אבל אני לא חושב שאנחנו צריכים ללכת רחוק, אפשר פשוט ללכת ולראות איך המערכת הזאת נראית במדינת ישראל

בצלאל סמוטריץ':       חשוב לי לומר שגם בתוך התקציב הנוכחי בשיתוף פעולה עם משרד הבריאות, אנחנו שמים תקציבים חסרי תקדים בעבר ועדיין לא מספיקים כדי לשפר את מערך בריאות הנפש במדינת ישאל

בצלאל סמוטריץ':  אבל אני חושב שהדבר הבא והדבר הנכון בעולם הזה זה אלמנטים של שילוב בקהילה

בצלאל סמוטריץ':  יש את בתי החולים לבריאות הנפש, וגם בהם צריך להשקיע וכפי שאמרתי אנחנו משקיעים בשיפוץ ובתוספת מיטות ובתקני כוח אדם, וסגנית השר בעניין הזה לא מוותרת לנו ומנהלת על זה מאבק קשה

בצלאל סמוטריץ':  קיבלתי ממנה, אני לא רוצה להביך אותה, הודעה בוכה ממש אחרי האירוע הטרגי שהיה לנו בשבוע שעבר בעניין הזה, צוותי התערבות וכו'

בצלאל סמוטריץ':       אלה אלמנטים אבל שאנחנו לוקחים עליהם אחריות בתוך הממשלה, מתוך התקציב, וכמו שאמרתי סגנית השר דוחפת את זה בצורה חזקה מאוד, וזה יקרה, יש לנו גם שיתוף פעולה בעניין הזה עם משרד הבריאות

בצלאל סמוטריץ':  אבל העולם הזה של שילוב בקהילה, ועוד פעם, של הקמת תשתיות, משהו שמחזיק הרבה מאוד שנים, אנחנו חושבים שגם הוא נמצא באיזון הדק הזה, משהו שאנחנו לא מצליחים לעשות אותו בתקציב המדינה, ומצד שני ברור שהוא נכון, שצריך אותו ושהוא מקדם הלאה

בצלאל סמוטריץ':  ולכן אלו שתי המטרות שנבחרו

בצלאל סמוטריץ':  ושוב, בשנה הראשונה שאנחנו עדיין עם סכום נמוך מייעדים את הכל לבינוי בתנועות הנוער

קריאה: למה לא מצליחים?     

בצלאל סמוטריץ': השמיכה קצרה, חבר הכנסת

בצלאל סמוטריץ':  זה המצב תמיד

בצלאל סמוטריץ':  בסדר? הלוואי ויכולנו להשקיע יותר בביטחון, ויותר בבריאות ויותר בחברה ויותר ברווחה ויותר בתשתיות

בצלאל סמוטריץ':  בסוף אנחנו חיים בתוך עולם של אילוצים, וגם את זה צריך לומר, ההוצאה הציבורי היא נגזרת בסוף מכללי תקציב של כלל ההוצאה ויעד הגירעון אבל הכללים האלה נבנו בגלל שאנחנו רוצים לרסן את ההוצאה הציבורית, ובכוונה שהדבר הזה הוא משקולת, ואנחנו כממשלה מנסים לייצר את האיזונים

בצלאל סמוטריץ':       אמרתי קודם, שאנחנו משקיעים בזה השנה בשנתיים הקרובות, גם מתקציב המדינה בסכומים שלא הוקצו בעבר אף פעם

בצלאל סמוטריץ':  בשיתוף פעולה עם משרד הבריאות

בצלאל סמוטריץ':  והשאיפה היא בתוכנית רב שנתית להוציא את זה מהחצר האחורית, לשים את זה בחצר הקדמית

בצלאל סמוטריץ':  עוד פעם, סגנית השר יכולה להרחיב על זה

יוראי להב-הרצנו: אדוני, רק שאלה

יוראי להב-הרצנו:  הרי החוק לא מגדיר יעדים ספציפיים ואין חולק על החשיבות של היעדים שהגדרת

יוראי להב-הרצנו:  הוא כן מגדיר או מבנה את שיקול הדעת של הממשלה בעניין שני יעדים שנכון לדון בהם

יוראי להב-הרצנו:  שזה אחד, מו"פ ופיתוח של אנרגיות מתחדשות, ושתיים עידוד התעסוקה בנגב

יוראי להב-הרצנו:  אני אשמח בהתייחסות שלך למה החלטתם לא להשקיע ביעדים היחידים שהחוק מגדיר שנכון לשקול אותם?     

מיכאל ביטון: לא, כתוב חברתיות וכלכליות

לימור סון הר-מלך:  רגע שניה, שאלה שאלה

בצלאל סמוטריץ': חבר הכנסת ביטון, אני אתייחס

בצלאל סמוטריץ':  ראשית כפי שאמר חבר הכנסת ביטון, החוק מגדיר מטרות בצורה חיובית, ופוזיטיבית

בצלאל סמוטריץ':  בסדר? חברה, כלכלה ורווחה, ואני וודאי חושב שההצעות שלנו להקצאה תואמות את המטרות האלה

בצלאל סמוטריץ':  החוק לא מגדיר חובה, היה לנו שיח משפטי עם הייעוץ המשפטי כאן של הוועדה, ויש עמדה מאוד ברורה של הייעוץ המשפטי שלנו כמשרד, של הממשלה, בעניין הזה

בצלאל סמוטריץ':  החוק לא מחייב להשקיע באנרגיות מתחדשות ובתעסוקה בנגב

בצלאל סמוטריץ':  זה נכון שהחוק מבקש מהממשלה להודיע כמה היא השקיעה מתוך הפירות של הקרן במטרות האלה, וזה כנראה בא לשקף את זה שהמחוקק רצה לשים דגש, אבל הוא בהחלט לא מחייב

בצלאל סמוטריץ':  זאת אומרת אני יכול לבוא לפה, בוודאי בשנה הראשונה, ולהגיד כרגע אנחנו משקיעים אפס

בצלאל סמוטריץ':  ולמה?     

ולדימיר בליאק: אז זו אות מתה?     

בצלאל סמוטריץ': לא, רגע

יוראי להב-הרצנו: אתם לא חושבים שזה מספיק חשוב אנרגיות מתחדשות ועידוד תעסוקה בנגב?     

מיכאל ביטון: לא, אבל אתה בבעיה שר האוצר, שניה, אתה מצטט חוק

בצלאל סמוטריץ': תנו לי רגע

מיכאל ביטון: שניה

מיכאל ביטון:  אתה מצטט חוק סעיף ד'2 בחוק כתוב הסכום המוקצה למחקר ופיתוח וכן להשקעה באנרגיה מתחדשת

מיכאל ביטון:  למה יש? אולי זה היה טעות בניסוח? אבל שם ציינו השקעה באנרגיה מתחדשת כסעיף נפרד, ודאי

ולדימיר בליאק: מה המשמעות של המשפט הזה?     

בצלאל סמוטריץ': תנו לי רגע להסביר

מיכאל ביטון: אני לא יודע אם זה הכי חשוב, אבל החוק - - -     

ולדימיר בליאק: אם זה לא מחייב, מה המשמעות של המשפט הזה?     

בצלאל סמוטריץ': תנו לי לענות, שאלה מצוינת, והובנה ברגע הראשון כשיוראי שאל אותה

בצלאל סמוטריץ':  אתם יכולים הרי להניח שהחוק עמק לנגד עינינו וגם הדיונים סביב החוק עמדו כנגד עינינו אני לא רוצה כרגע לפתוח מחשבות שיש לי על הסעיפים האלה בחוק אבל אין חולק על זה שמדובר במטרות חשובות, ויחד עם זה, כשאנחנו מסתכלים על סדרי עדיפויות שלנו כרגע, כולל, אגב, השקעה גדולה מאוד שאנחנו עושים, גם בתקציב וגם בחוק ההסדרים הנוכחי גם בסוגיה של אנרגיות מתחדשות, אתם יודעים את זה

בצלאל סמוטריץ':  ומי שלמד את חוק ההסדרים רואה שאנחנו נותנים עירוב שימושים בחקלאות כדי לעודד אנרגיות מתחדשות, ואנחנו מטפלים בחוק תשתיות לאומיות כדי להקל בצורה משמעותית מאוד

בצלאל סמוטריץ':       כשאני מסתכל היום על סך חובותיה של הממשלה, ועל הצורך שלנו באמת לתת מענה לכל הווקטורים, אז אנחנו משקיעים הרבה מאוד בתעסוקה בנגב, חבר הכנסת מיכאל ביטון וגם את זה אתה יודע, גם בפריסת תשתיות מאוד מסיבית, גם, שוב, בדברים שלצערי הממשלה הקודמת עצרה לא בגללך, אתה נלחמת בזה מיכאל בכל כוחך וזה לשבחך ייאמר

בצלאל סמוטריץ':  אבל אנחנו עושים את זה גם בתשתיות, ובסוף תשתיות מעודדות צמיחה ותעסוקה, ואנחנו עושים את זה גם בהשקעה בחוק עידוד השקעות הון ובהשקעה משמעותית במצ'ינג דרך משרד הכלכלה ודרך הקרן כדי לעודד השקעות בתעשייה, ואנחנו מגבשים עכשיו גם תוכנית יותר גדולה להאצת המשק כדי שתיתן דגש לאלמנטים האלה

בצלאל סמוטריץ':       אנחנו סבורים שכן, החוק כפי שאמרתי, מגדיר מטרות ויחד עם זה נותן אחר כך שני דגשים שהוא מבקש שנביא אותם במכלול השיקולים

בצלאל סמוטריץ':  הבאנו אותם לידי ביטוי במכלול השיקולים

בצלאל סמוטריץ': , הסתכלנו, שוב, על מה אנחנו כמדינה שמים עכשיו, ואיפה המקומות שאנחנו לא מצליחים לשים, ולדעתנו עכשיו חשוב ומשרת את המטרות הקרן בהיבטי הדורות הבאים, ואלו שתי המטרות

בצלאל סמוטריץ':       אמרתי בהתחלה ברור שככל שהשנים יחלפו, וסכום הפירות של הקרן יגדל, אפשר יהיה לבזר ולהרחיב את ההשקעה

בצלאל סמוטריץ':  הרי אם היינו באים ואומרים אנחנו שמים עכשיו תעסוקה בנגב ושמים אנרגיות מתחדשות, אז הייתם אומרים רגע אבל איפה חברה? ואיפה רווחה? אז כנראה שאי אפשר בשנה הראשונה לשים בהכל, אפשר, אבל אז נשים פה מיליון ופה מיליון ופה מיליון ולא נראה benefit משמעותי, לא נראה השפעות משמעותיות לתקציב הזה, באופן, כפי שאנחנו מבינים, שמשקף את המטרות של הקרן הזאת

בצלאל סמוטריץ':  אז נכון, בשנה הראשונה מצטמצמים לשתי מטרות, או למטרה אחת, ובשנה השנייה כבר שתי מטרות ובעזרת ה' בשנים השלישית והרביעית והחמישית נתרחב במטרות

בצלאל סמוטריץ':  ובוודאי שכשנתרחב במטרות נתרחב לאור הבניית שיקול הדעת שהממשלה נותנת לנו

יוראי להב-הרצנו: אדוני קצת הלכתי לאיבוד במה שאתה אמרת ביחס להשקעה באנרגיות מתחדשות

יוראי להב-הרצנו:  במה השקעתם בתקציב המדינה באנרגיות מתחדשות? אני לא מכיר

בצלאל סמוטריץ': אני אתן לך דוגמה בחוק ההסדרים נתנו עכשיו עירוב שימושים בחקלאות, הדבר הזה יאפשר - - -     

יוראי להב-הרצנו: כמה תקציב? כי אני לא מכיר

בצלאל סמוטריץ': אמרתי, בחוק ההסדרים למשל

יוראי להב-הרצנו: אני מכיר את חוק ההסדרים

בצלאל סמוטריץ': אז בחוק ההסדרים אתה מכיר את עירוב השימושים

בצלאל סמוטריץ':  והדבר הזה בעיניי הוא דרמטי, אנחנו נוכל לנצל עכשיו המון בעשרות אלפי דונמים - - -     

יוראי להב-הרצנו: לגמרי דרמטי

יוראי להב-הרצנו:  אבל המחוקק הגדיר שצריך להקצות סכום למחקר ופיתוח

לימור סון הר-מלך: הוא לא הגדיר את זה

ולדימיר בליאק: אדוני השר, השאלה שלי משפטית יותר

ולדימיר בליאק:  על סדר העדיפויות אפשר להתווכח, האם העמדה שלכם תואמת את הייעוץ המשפטי?     

לימור סון הר-מלך: רגע בבקשה, חבר הכנסת מיכאל ביטון ביקש לדבר

מיכאל ביטון: אני רוצה ממש בצורה סדורה ואני אשתדל הכי קצר שאני יכול

מיכאל ביטון:  תראו, שר האוצר תקשיב לנו כמה דקות, תקצה לנו עשר דקות אני אקח מזה שתי דקות

מיכאל ביטון:  יש פה מעט כסף, ונדרשת זהירות ומחשבה ודיוק בהקצאה שלו למטרות שהקרן נועדה

מיכאל ביטון:  בשורה האחרונה אני לא ממליץ שנאשר את ההקצאה היום כי זה דיון ראשון

לימור סון הר-מלך: אנחנו לא מאשרים, יש עוד שני דיונים לפני

מיכאל ביטון: מצוין, אז יש לנו זמן

לימור סון הר-מלך: בואו, אנחנו עכשיו בדיון

מיכאל ביטון: אנחנו גם חסרים בנתונים

מיכאל ביטון:  אם מישהו רוצה לבנות כיתות

בצלאל סמוטריץ': לא כיתות

מיכאל ביטון: מה שכתבתם, התכוונתם מבנים לתנועות נוער

מיכאל ביטון:  היה צריך להראות לנו על פני עשור תקציב המדינה למבנים לתנועות נוער, ולראות כמה שמתם בכל שנה, ולראות שזה לא ירד השנה ופה אתם מחליפים הקצאה

מיכאל ביטון:       לגבי הנפש, הדבר הזה בערך עליון, אבל איזו הטעיה זו שהקצאת הקרן תהיה לפי מי בתפקיד סגן האוצר? צריך דיון עומק האם הדבר הזה הוא הכי נכון בעת הזאת

מיכאל ביטון:  עכשיו, כתבתם שאתם עושים בניינים לתנועות נוער, יש גם הסתייגות של ארגוני הנוער שהם צודקים, וכתבתם שאתם בונים בניין

מיכאל ביטון:  הבעיה הכי גדולה של תנועות נוער זה כספי פעילות, גם לא כתוב איפה ייבנו הבניינים והאם תהיה דיפרנציאליות? האם זה ילך למקום שאין תנועות נוער? שיש השתתפות נמוכה באחוז נמוך בתנועות נוער? האם דיפרנציאליות לפי סוציואקונומי? האם נקבל את מפת המבנים לפני שנאשר את הכסף? האם המבנים האלה מוכנים לבניה בהיתר בניה? נשים פה כסף על כיתה ותעבור שנה ונשאל אתכם בניתם כיתות? תגידו לא, זה תהליך מורכב לבנות כיתות, צריך היתר בניה

מיכאל ביטון:       אנחנו צריכים לחכות רגע עם כל השאלות האלה וגם לשאול שאלות אחרות

מיכאל ביטון:  למה לא פעילות? הרי אם מקום מסוים יש 10% השתתפות של תנועת נוער, ומקום אחד 50% הבניין לא יציל את המקום, תקציבי הפעילות, סבסוד, השתתפות בתנועת נוער בישראל היום עולה בין 2,000-3,000 שקל למשפחה, זה לא בחינם

מיכאל ביטון:  זה כספי הורים, העניים לא קונים תנועת נוער כי זה נהיה יקר, ביטוח ומחנות הקיץ

מיכאל ביטון:       אז למה אנחנו רצים לבנות בניין לפני שאנחנו בכלל פותרים את בעיית ההשתתפות בדבר הזה? עכשיו, אנחנו היינו רוצים בשקיפות גם לשמוע את חברי ועדת ההקצאות, את הדיון העמוק שהם עשו, את פרוטוקול הדיון שלהם, שיגידו לנו מה האפשרויות? האם הציבו להם שתי אפשרויות וזהו? או שהם בחנו 20 אפשרויות ומתוכן בחרו שניים? זה ההליך הנכון שבו מוצג בחוק שככה ייבדקו הדברים

מיכאל ביטון:       האם שר החינוך אמר שזה הדבר הכי חשוב לו? האם שר הבריאות אמר שזה הדבר הכי חשוב לו בבעיות שיש לו? רוצים לשמוע את קולו של המשרד בדבר הזה

מיכאל ביטון:  ושורה אחרונה, בגלל שיהיו עוד דיונים, אני לא ארחיב, אבל בדיוני העומק שני הדיונים שנקבעו נרד לפרטים הללו, אבל לחשוב פתוח גם בשינוי ההקצאה כמו גם לגבי הסביבה

מיכאל ביטון:  הבנו שירד תקציב המדען הראשי ב-40%, אז לא תמיד שומרים על ההקצבה, ופה אולי יהיה חסר

מיכאל ביטון:       נכון שהכסף קטן, אני מסכים איתך על אימפקט, אבל אני לא מסכים שבניינים

מיכאל ביטון:  הייתי ראש עיר, אתה יודע מה הדבר הכי חמור בבניינים של תנועות נוער? זו האחזקה שלהם

מיכאל ביטון:  שהם נראים כמו slams שאף אחד לא מוכן לשלם את החשמל שלהם, ואת הניקיון שלהם

מיכאל ביטון:  ויש פילים לבנים

מיכאל ביטון:  בוא תיסע איתי לראות איך נראים מבנים של תנועות נוער ברחבי הארץ

מיכאל ביטון:  אז לא למהר להגיד בניין יציל אותנו בלי אחזקה, בלי פעילות, בלי מלגות למי שאין, בלי בדיקה איפה אין פעילות תנועות נוער ואיפה יש? ובלי לכלול את ארגוני הנוער

מיכאל ביטון:  על כך ארחיב בהמשך

יוראי להב-הרצנו: אפשר?     

לימור סון הר-מלך: כן, יוראי

יוראי להב-הרצנו: אדוני שר האוצר, אני באמת רוצה להתעקש על הנושא של האנרגיה המתחדשת, כי אתה אמרת, ולא הצלחתי להבין מה משמעות הדברים שלך, שהקצתם משאבים לטובת האירוע הזה בתקציב, ואני אשמח שתפנה אותי לסעיפים בתקציב שבהם יש השקעה גם במו"פ וגם באנרגיות מתחדשות

יוראי להב-הרצנו:       אני כן מכיר בחוק ההסדרים ששמתם הורדת רגולציה, אני אומר שהם לא מספיק מרחיקת לכת בנושא הזה, כי אנחנו צריכים באמת להשקיע הרבה מאוד משאבים, ישראל, בניגוד לתדמית של ה-start up nation שלנו, אנחנו מאוד מפגרים בתחום של אנרגיות מתחדשות, ואנחנו צריכים לעשות צעד מאוד מאוד מרחיק לכת

יוראי להב-הרצנו:       עכשיו, אנרגיות מתחדשות, אנרגיות ירוקות יכולות להיות זרז אדיר של מנוע צמיחה, של הכנסת משאבים למשק, זה הוכח שעל כל סנט שאתה משקיע במו"פ של אנרגיה ירוקה אתה משלש אם לא מרבע את ההשקעות חזקה במשק הישראלי

יוראי להב-הרצנו:       אני רוצה לשאול את עורכת הדין שגית אפיק, כי בעזרת אדם טבע ודין, הלכתי לדיונים של חקיקת החוק הזה, ושם נאמר במפורש על ידי יושב ראש ועדת הכספים שליווה את החקיקה

יוראי להב-הרצנו:  לא לעניין הסכומים שייקבעו כן או לא, אלא בצורה הכי פוזיטיבית שיש, ואני מצטט, ולפיכך קבענו שבמקביל להצעת הממשלה לחלוקת פירות הקרן, יובא בפני הוועדה לפיקוח על הקרן פירוט מלא לעניין הסכום המוקצה בהצעת ההחלטה למחקר ופיתוח להשקעה באנרגיות מתחדשות

יוראי להב-הרצנו:       זאת אומרת, היועצת המשפטית, לא מדובר פה בהאם כן או לא יושקע? אלא בהצעה עצמה בצורה פוזיטיבית יגידו, הממשלה תאמר כמה כספים יושקעו לטובת האירוע הזה

יוראי להב-הרצנו:  ולכן אני לא מצליח להבין שר האוצר, מדובר, משבר האקלים, בניגוד לסרטי התעמולה שמפלגתך הציגה במהלך הסבב השני או השלישי, הוא איום קיומי גם על כדור הארץ וגם על מדינת ישראל

יוראי להב-הרצנו:       הצורך שלנו לעבור לכלכלה מאופסת פחמן, לא דלת פחמן, מאופסת פחמן, היא צורך חיוני קריטי שאי אפשר להתקדם בלעדיו

יוראי להב-הרצנו:  זה נכון לכלכלה זה נכון לחברה, זה נכון לעתיד הילדים שלנו כאן, והממשלה הזו באמת לא עושה, עזוב לא עושה מספיק, לא עושה כמעט כלום כדי להביא אותנו לדבר הזה

יוראי להב-הרצנו:       יש פה כספים שהמחוקק קבע שצריך להעביר אותם לטובת, גם עידוד תעסוקה בנגב, וגם לטובת מו"פ ופיתוח של אנרגית מתחדשות

יוראי להב-הרצנו:  אני רוצה לשאול, האם אתה לא באמת חושב שזה דבר שהוא חשוב? למה אתה מתעלם מהאירוע הזה?     

בצלאל סמוטריץ': אני לא מתעלם

לימור סון הר-מלך: אוקיי השאלה ברורה, אז הוא יענה

יוראי להב-הרצנו: אולי לשאלה הראשונה בצלאל

בצלאל סמוטריץ': אני מתייחס

יוראי להב-הרצנו: אולי לשאלה הראשונה, בצלאל, אמרתם שהשקעתם משאבים בפיתוח

בצלאל סמוטריץ': שמעתי בוא, יוראי אוזן שמאל שלי שומעת אותך, הכל בסדר

ניסים ואטורי: אני נרשמתי גם שלא יברח, לפני ששר האוצר בורח

לימור סון הר-מלך: יש פה עוד, ושר האוצר צריך לצאת

בצלאל סמוטריץ': אני מתנצל בפני חברי הכנסת אני באמת חייב לצאת

בצלאל סמוטריץ':  אני אתייחס רגע לשני הדוברים הקודמים

בצלאל סמוטריץ':  היועצת המשפטית תתייחס אחר כך ותציג את עמדתה, אני רוצה לומר את עמדתנו, כולל עמדתנו המשפטית, יש פה גם את סגנית היועצת המשפטית שלנו ומשרד האוצר

בצלאל סמוטריץ':  יש למחוקק שתי דרכים, ועוד פעם, זה שיח מאוד טכני אבל אני בכל זאת אומר אותו

בצלאל סמוטריץ':      יש למחוקק שתי דרכים להבנות את ההתנהגות של הממשלה

בצלאל סמוטריץ':  דרך אחת זה להורות לממשלה בצורה חד משמעית, אלו המטרות, בזה את צריכה להשקיע, אין לך ברירה

בצלאל סמוטריץ':  וזה לגיטימי כשהמחוקק עושה את זה אנחנו כמובן שלטון חוק, אנחנו צריכים לציית

בצלאל סמוטריץ':  יש דרך אחרת, שבה המחוקק לא רוצה להכתיב לממשלה ולכפות עליה, הוא כן מבקש להדגיש תחום מסוים ואז הוא אומר לממשלה, אני לא מחייב אותך אבל אני כן דורש ממך לבוא ולהציג, תצטרכי להתייחס לזה, תצטרכי לשקול את זה, תצטרכי להסביר מה החלטת? למה החלטת? החלטת כן החלטת לא? זה לגיטימי, אבל הדרך הזאת כמובן מאפשרת שיקול דעת הרבה יותר נרחב לממשלה

בצלאל סמוטריץ':      לכן, איפה שהמחוקק מחייב אותנו בקרן, שזה קרי מטרות, אני לא יכול לקחת את זה לתקציב הביטחון

בצלאל סמוטריץ':  צריך חברה, כלכלה, רווחה, אלו המטרות ובזה אנחנו לא יכולים לסטות כממשלה

בצלאל סמוטריץ':  המחוקק בחר לא להכתיב לנו ולקבוע שאנחנו חייבים להשקיע באנרגיות מתחדשות, הוא בא ואמר חברים, אני מבקש שתדעו שזו מטרה שהיא חשובה לי כמחוקק, ותציגו, באופן טבעי כשצריך להציג אז צריך לעשות שיעורי בית, וצריך לשקול וצריך לנמק, ואני חושב שאנחנו עומדים בנטל הזה

בצלאל סמוטריץ':  ושוב, כפי שאמרתי, המטרות האלה קבע המחוקק שהן חשובות ואנחנו לא מתעלמים מזה

יוראי להב-הרצנו: אתם לחלוטין מתעלמים

בצלאל סמוטריץ': ובשנים הבאות ככל שסכומי הכסף 

לימור סון הר-מלך: רגע רגע זה לא, אין דיון עכשיו     

בצלאל סמוטריץ': ממש לא מתעלמים, אנחנו באים ומסבירים, אנחנו באים ואומרים שאנחנו שוקלים עכשיו את כל השיקולים, גם כפי שאמרתי של התועלת בהינתן סכום נמוך

בצלאל סמוטריץ':  חבר הכנסת ביטון דיבר מקודם על היחס בין שוטף לבינוי, אנחנו חושבים שהשקעה בשוטף איננה משרתת נכון את מטרות הקרן כפי שנקבעו על ידי המחוקק, זה הרבה יותר קרוב לחלף תקציב, וזה גם משהו שמועיל כאן ועכשיו, שוב, כל דבר אפשר להגיד, אם נחנך מחר בבוקר את שבט הצופים בחינוך טוב אז בעוד 30 שנים, זה וודאי נכון

בצלאל סמוטריץ':  עדיין אנחנו חושבים שנכון להשקיע את תקציבי הקרן באלמנטים שהם עצמם נשארים ומשרתים הרבה מאוד שנים

בצלאל סמוטריץ':  אמרתי קודם שאני חושב שההשקעה בבינוי

יוראי להב-הרצנו: אם לא נשקיע עכשיו בצמצום משבר האקלים, לא יהיה מה לעשות בעוד 30 שנים

ניסים ואטורי: רגע, יש פה דיון או מה? אני ביקשתי לדבר, שר האוצר יוצא

בצלאל סמוטריץ': יוראי, העמדה שלך לגיטימית, אבל מה לעשות שעכשיו אני שר האוצר, אנחנו בממשלה

יוראי להב-הרצנו: אני אשמח להתייחסות של היועץ המשפטי

בצלאל סמוטריץ': אני חושב שאנחנו מסודרים משפטית, וכך הבנתי גם מהעמדות של היועצים המשפטיים גם של משרדנו וגם של הוועדה

בצלאל סמוטריץ':  אבל שוב, הם יציגו את הדברים אני לא צריך לדבר בשמם

לימור סון הר-מלך: כן, זהו אני חושבת

בצלאל סמוטריץ': רק אומר שאחרי שאנחנו עומדים במבחן המשפטי, שיקול הדעת הוא שלנו, וקביעת סדרי העדיפויות הוא שלנו וככה אנחנו סבורים

יוראי להב-הרצנו: משבר האקלים הוא לא בסדר העדיפויות ותעסוקה בנגב הוא לא בסדר העדיפויות

בצלאל סמוטריץ': הוא בסדר עדיפויות גדול, וגם האיום האיראני הוא בסדר עדיפויות גדול, גם מערכת הבריאות היא בסדר עדיפויות גדול, ואנחנו מנסים לאזן

בצלאל סמוטריץ':  וכפי שאמרתי אנחנו סבורים שאיזנו את הדבר בצורה נכונה, ובהינתן הסכום הלא גדול והצורך לראות בו תוצאות משמעותיות

בצלאל סמוטריץ':       רק משפט אחד על השאלה של חבר הכנסת ביטון, איך יוקצו הכספים? אז החוק כמו שאתם יודעים קובע ש-once יוחלטו המטרות ויאושרו כאן על ידי הוועדה, אז זה נכנס לתוך תקציב המדינה ומחולק על פי התנאים של תקציב המדינה, שהם קריטריונים שוויוניים ואחידים

בצלאל סמוטריץ':  בעניין הזה זה יעבור למשרדי החינוך, הבריאות הם יעשו עבודה, ואני לא מתכונן כשר אוצר לנהל אותם, אני סומך עליהם ב-100%, שידעו לשקול שיקולים

בצלאל סמוטריץ':  אם הוועדה רוצה לתת המלצות וכו', אני בטוח שהמשרדים הרלוונטיים יקשיבו, אבל בסוף יפורסמו כאן קולות קוראים כדת וכדין, והמשרדים השונים יתנו דעתם למיצוי המיטבי של הסכומים האלה בהיבטים של סוציואקונומי ופריפריה וכו'

בצלאל סמוטריץ':       אני יצאתי, מקווה שתישמע דעתי גם לקחת בחשבון את היכולת כמו שאמרתי למנף את הכסף למצ'ינגים, אל מול רשויות שיוכלו להשתתף, עם איזו הסתייגות שלא יהיה מצב שרק הרשויות החזקות, שיכולות להשתתף יקבלו, אלא גם רשויות ש - - - אז יכול להיות שההשתתפות תהיה באיזושהי התחייבות עתידית לתחזק את המבנה ברף מסוים של תחזוק, ובאמת לוודא שאולי, אפשר לייצר בכל מבנה כמה וכמה שימושים, בסדר? תנועות נוער עובדות בשעות מסוימות, אפשר בבוקר

בצלאל סמוטריץ':  בקיצור, חזקה על המשרדים הרלוונטיים

בצלאל סמוטריץ':  גם החינוך וגם הבריאות, שהם בסוף אנשי המקצוע שיודעים איך למנף ולמצות כל שקל שיושקע בצורה הטובה ביותר, לעשות את זה גם בסכומים האלה

בצלאל סמוטריץ':  ושוב, אני מתנצל שאני חייב לעזוב

לימור סון הר-מלך: אפשר עוד דקה שרק נשמע את הדברים של חבר הכנסת ניסים ואטורי

ניסים ואטורי: יש איזה נוהג לאחרונה, באמת, שכאילו מגיעים לוועדות, שומעים את חברי האופוזיציה, אתם השרים עונים להם, ואנחנו הפכנו להיות חותמת גומי כי אנחנו בקואליציה

ניסים ואטורי:  אני רוצה להגיד לכם שזה לא מקובל קודם כל, אני לא חותמת גומי של אף אחד

בצלאל סמוטריץ': אני ממש מתנצל - - -     

ניסים ואטורי: שניה, גם אני אמרתי לך איזה משהו, נתתי לך לדבר

ניסים ואטורי:  אני לא הפרעתי בכוונה כי אני רציתי גם לשמוע אותך, ובגלל זה הערתי לחברי בליאק על זה שהוא הפריע לך

ניסים ואטורי:  אני אומר, אנחנו לא חותמת גומי, גם הוועדה הזאתי היא לא קופה קטנה של האוצר, אני לא רוצה ככה ולא חושב ככה, ולימור, יושבת ראש הוועדה ודיברנו על זה בעבר, רוצים יותר תכנים, גם תנועות נוער זה ראוי אני שאלתי למה האוצר, אתם העשירים, אתה בגדול אנחנו ילדים קטנים יש פה כמה גרושים לנו פה, ואנחנו לא צריכים לממן את הדברים האלה ששנים

ניסים ואטורי:       הילדים שלי במקרה כדוגמה לפריפריה כן? בתנועת בני עקיבא שאני מכיר אותה אני חושב, שיושבים במקום עם אסבסט בגג שזה מסרטן וזה כבר לא בשום תקן, אתה יודע אני קבלן, וזה כבר פורסם בטח, אז זה לא תקני זה מסרטן, יושבים בקירות, אתה יודע זה מחסן שם, תבוא לבקר תראה את המקום

ניסים ואטורי:  זה מקום שצריך ממזמן כבר להחליף אותו

ניסים ואטורי:  גם כנסת קודמת, ממשלה קודמת, תשמע את הילדים זה לא מעניין, הילד שמצלם אותי שמסתובב איתי כן זה ניתאי, הוא צוות נחשון באלוני הבשן והם כל פעם, אתה יודע, צובעים, בחודש ארגון הקירות כבר נופלים

ניסים ואטורי:  עכשיו זה לא ראוי, לא מתאים שילדים יושבים ככה

בצלאל סמוטריץ': מה שמחזיק את הקירות זה כל השכבות של הצבע לאורך השנים

ניסים ואטורי: כן, כל שנה ושנה

ניסים ואטורי:  אני חושב שצריך לעשות את זה לדבר ראוי

ניסים ואטורי:  ואני חושבת שגם פה בוועדה אנחנו לא נאשר כל דר באופן אוטומטי

ניסים ואטורי:  אנחנו צריכים לראות איפה כן זה הולך לרווחת אזרחי ישראל, בעיקר לנוער צעירים מה שדיברנו חברתי לימור, בעבר, וגם אני, אני רואה את זה כמשהו, את יודעת את עושה את הביכורה כאן, את הדבר שהוא הראשוני קודם כל ואני אמור להחליף אותך ברוטציה, ואנחנו יודעים שיחד בסוף מה שיקרה זה מה שאנחנו מחתימים כרגע, ולכן אני אומר כעמית שלך, את יודעת כמו ראש ממשלה חליפי, אני יושב ראש חליפי

ניסים ואטורי:       אז אני אומר כזה דבר, אנחנו נלך רק לדברים למה שנשלחנו לכאן לכנסת, לאזרחי ישראל, בעיקר לנוער, לצעירים, בנגב, בגליל, לא נוכל לוותר על כזה דבר

ניסים ואטורי:  עד שיש לנו משהו קטן, אתל יודעת אנחנו מצביעים ישר על התקציב כי אנחנו קואליציה, בסדר

ניסים ואטורי:  אבל פה לא ניתן לזה לקרות, כאילו אנחנו חייבים לתת את זה לעתיד של מדינת ישראל

ניסים ואטורי:  הרי אם יש משהו שאין לנו ויכוח בו קואליציה, אופוזיציה זה לא מעניין, מה שחשוב זה העתיד של מדינת ישראל

ניסים ואטורי:  לתת משהו שבאמת יבנה

ניסים ואטורי:  כי זה לא המון כסף, אנחנו לא נבנה איזה בניין אחד ב-40 מיליון, ונגמרה הוועדה היא סיימה את הקדנציה שלה

לימור סון הר-מלך: לא, זה לא יקרה, זה גם לא כוונת התקציב

ניסים ואטורי: אני יודעת שאת - - - דיברנו על זה, ולכן אני חושב שאנחנו קודם כל מה שחברי אמר, מיכאל ביטון, לגבי מה שאנחנו צריכים לקבל זה וזה, לא, אנחנו דורשים לקבל את הד ברים האלה

ניסים ואטורי:  רוצים לראות נתונים

ניסים ואטורי:  מה המדינה הזאת עשתה? אני אומר מדינה כי זה כל מיני ממשלות בעבר, לא משנה לי מי בכלל

ניסים ואטורי:  עשו דברים לא עשו דברים? איפה השקיעו בתנועות נוער? לא יתכן שילדה שלי פתאום החליטה לצאת לאיזה טיול בקיץ, לאיזה מסע, מסע פסח אתם מכירים את הדברים האלה

ניסים ואטורי:  פתאום איזה 700 שקלים

ניסים ואטורי:  למה? דמי חבר לא שילמתי לפני חצי שנה? 350 ועוד 350 מסע

ניסים ואטורי:  700 שקלים לילד

ניסים ואטורי:  ואם עשית הרבה ילדים שיהיו הרבה לוחמים לצה"ל, אז לפני שהם הגיעו לצה"ל רוצים לצאת למסע, אז תחשבי 700 שקלים כפול 5, זה 3,500 שקלים לבן אדם, לפעמים שאין לו כסף, כן? וקבלנים לא מרוויחים הרבה תמיד

ניסים ואטורי:       אז אני אומר, קחו את זה בחשבון את הדבר הזה, יש אנשים שאין להם כסף, ההורים מוציאים המון כסף ואנחנו לא מקבלים כלום, חוץ מערכים, כן? על זה אי אפשר להתווכח

ניסים ואטורי:  ולכן צריך לחשוב מה המדינה עושה למען זה? לשים בנקודה הזאת לנוער, לצעירים, הכל חשוב

ניסים ואטורי:  אם לא יהיה לנו דור העתיד אנחנו לא נהיה בטוב

ניסים ואטורי:  תודה

בצלאל סמוטריץ': חבר הכנסת ואטורי א' אני מתנצל אם התחושה הייתה שלא מכבדים

בצלאל סמוטריץ':  רציתי להיות כאן יותר

ניסים ואטורי: לא, זה קורה, זה בולט בעיקר בוועדת חוקה, ששם אנחנו כמעט ולא מדברים כי יש פיליבסטר כל הזמן מתחילת הקדנציה

בצלאל סמוטריץ': אז א' אני מתנצל, אני לא הולך חס וחלילה מתוך זלזול בוועדה או בחבריה, לא קואליציה ולא אופוזיציה, אלא כי באמת כי הכנסתי שתי פגישות דחופות המשך להרבה פגישות שקיימנו קודם כדי לנסות לפתור את זה בלוח הזמנים הקצר שנשאר

בצלאל סמוטריץ':  אני רק אומר לך, כפי שאמרתי קודם, תקציב מדינה הוא תמיד שמיכה קצרה, ושוב זה נכון בכל ממשלה

בצלאל סמוטריץ':  אפשר להיות פופוליסטים ותמיד לתקוף משלות קודמות, אין מה לעשות אין הבור מתמלא מחולייתו, ותמיד הצרכים עולים על היכולת

בצלאל סמוטריץ':       כמו שאמרתי, בסוף אנחנו קובעים לעצמנו את התקרה של ההוצאה הציבורית, וצריך לסדר בפנים ולאזן בין צרכים

בצלאל סמוטריץ':  ואתה צודק, בגלל סדרי עדיפויות, מדינת ישראל לאורך הרבה מאוד שנים לא משקיעה בבינוי בתנועות נוער

בצלאל סמוטריץ':  וכיוון שלכולנו היה ברור שזה דבר חשוב, לא רק בגלל האסבסט, ולא רק כי אנחנו רוצים שקבלנים ירוויחו

מיכאל ביטון: לא אבל זה לא נכון, סליחה השר

בצלאל סמוטריץ': רגע מיכאל, לא היית כשעניתי

מיכאל ביטון: אתה אומר שיש הקצאות - - - בניינים

בצלאל סמוטריץ': מיכאל הייתה תקנה ב-2019 ונסגרה

מיכאל ביטון: בסדר אז רק שלוש שנים, 70 שנים יש

בצלאל סמוטריץ': מיכאל ידידי, אתה דיברת ואז הלכת ולא היית כשהתייחסתי לדבריך באריכות

מיכאל ביטון: אני מצטער - - - דיברתי חיובית על הדיון שמתנהל, כן

בצלאל סמוטריץ': עובדתית הדבר הזה שהוא חשוב

בצלאל סמוטריץ':  הוא חשוב, עוד פעם אנחנו רוצים שהקרן תשקיע בדברים חשובים, לא תשקיע בדברים לא חשובים ולא יעילים שלא משקיעים בתקציב המדינה

בצלאל סמוטריץ':       זה חשוב, ועדיין לאורך השנים, עובדתית, אפשר לאהוב את זה, אפשר לא לאהוב את זה, זה נדחק לתחתית סולם העדיפויות של התקציב, ולכן חשבנו שזה בדיוק המקום שבו צריך לשים את כספי הקרן, משהו שברור שהוא חשוב, אין עליו ויכוח, מצד שני הוא לא מצליח לקבל מענה מתוך תקציב המדינה, ולכן זה ממש לא חלף, ואגב, חברי הכנסת פה, יושבת הראש ואני סכמנו שכל השאלות החשובות העובדתיות שאתם תציבו כאן בדיון, יירשמו על ידי אנשי משרד האוצר ואנחנו נחזור לוועדה עם תשובות בדיוק

בצלאל סמוטריץ':  כן, עם ההיסטוריה של ההשקעות כדי לוודא שזה לא חלף תקציב בשני התחומים

בצלאל סמוטריץ':  גם בבינוי בתנועות הנוער, גם בשילוב מתמודדי נפש בתוך הקהילה, כל השאלות יישאלו ואתם תקבלו את כל התשובות כיוון שזה חשוב

מיכאל ביטון: אבל שר האוצר, זה מקובל עליך שהמדינה תחליט להפסיק תקציב של משהו שלוש שנים ואז תבוא לקרן ותגיד הפסקנו אז חסר? אם הפסיקו תקצוב של 2019, שיחזירו את מה שהיה

בצלאל סמוטריץ': מיכאל, הדברים יוצגו אבל, חבל

בצלאל סמוטריץ':  יש פה אנשי מקצוע מכל המשרדים

בצלאל סמוטריץ':  הדברים יוצגו לכם, מה שיש תשובות היום תקבלו, מה שלא, תבקשו, נעשה שיעורי בית והמשרדים השונים יחזרו עם תשובות

מיכאל ביטון: מפעל הפיס שם על מבנים לתנועות נוער, אנחנו רוצים לראות את התמונה

לימור סון הר-מלך: אבל לא משנה

בצלאל סמוטריץ': טוב, אני לצערי חייב להיפרד מכם, נשארת פה סגנית השר, נשארים פה אנשי מקצוע, אני סומך על יושבת הראש כמובן, אם צריך עוד משהו מאיתנו אנחנו לשירותכם

יוראי להב-הרצנו: לימור, אולי אפשר לפתוח עם ההתייחסות של היועצת המשפטית?     

לימור סון הר-מלך: יש לנו סדר אני חושבת שאנחנו רוצים לראות פה תמונה יותר שלמה

לימור סון הר-מלך:  זה יפה שיש פה שאלות חשובת, נפלאות

לימור סון הר-מלך:  אבל אני אומרת, לפני שאנחנו - - -     

קריאה: אולי שגית תוכל להתייחס לסוגיה?     

לימור סון הר-מלך: בוודאי, שגית היא הדובר הבאה, רגע, ומיכל חברת הכנסת סגנית שר האוצר, חברת הכנסת חברתי מיכל וולדיגר

מיכל מרים וולדיגר: (הצגת מצגת)     רוצה לברך אותך לימור על הדיון, על הוועדה, את במקום הנכון, בזמן הנכון

מיכל מרים וולדיגר:  לראשונה מוקמת הוועדה הזו, ולראשונה מחלקים כספים בוועדה הזו, ואין טובה ממך להיות במקום הזה

מיכל מרים וולדיגר:  וגם את כל יתר חברי הוועדה אני מברכת

מיכל מרים וולדיגר:  אמר השר את אשר אמר, אני מסכימה איתו כמעט אחד לאחד למעט דבר אחד שהוא אמר שיש דברים יותר חשובים מבריאות הנפש, אני לא בטוחה, אני חושבת שזה אחד הדברים החשובים ביותר במדינת ישראל

לימור סון הר-מלך: בגלל זה היה לנו חשוב שאת תהיי פה

מיכל מרים וולדיגר: לבנות חוסן נפשי, רגשי לילדי ישראל, וכמובן ללוות אנשים שכבר, לצערם, כבר חוו קשיים ולא היה להם מענה, ולכן היום כבר מוגדרים כחולים, גם להם מגיע מענה, וזה אחד הנושאים החשובים ביותר

מיכל מרים וולדיגר:  ובכל מקום ש"מחלקים כסף" במרכאות או לא במרכאות, אני דואגת שייכנס גם לבריאות הנפש, וזה לא משהו שהוא כדרך אגב, זה משהו חשוב, הכרחי, קריטי

מיכל מרים וולדיגר:       חייבת לומר שמעתי פה את חבריי, אני חייבת לומר שכל נושא שלא ניקח, תמיד יהיו נושאים אחרים שיגידו רגע אבל למה לא שם? ובסוף צריך לקבוע מהם הנושאים החשובים

מיכל מרים וולדיגר:  אני מסכימה מה שאמר השר, שאם ניקח את ה-40 מיליון בשנה הזו כ-40 מיליון, ואת ה-70 מיליון בשנה הקרובה קרי 2024, ונחלק לכל נושא מיליון או שניים, אז בעצם לא עשינו שום דבר משמעותי, וחשוב לעשות דברים משמעותיים גם בתחום הנוער וגם בתחום בריאות הנפש

מיכל מרים וולדיגר:       חייבת לומר לגבי התייחסות אליך, חברי חבר הכנסת מיכאל ביטון, ולומר שלפי מה שאני קראתי את החוק, ולפי הבירורים שאני ביררתי ולמדתי, הלוואי והיה אפשר לתת לשוטף, אבל אי אפשר לתת לשוטף ואני מבינה את הנושא, כי שוטף לא תחום בסכום, ולכן אי אפשר לבנות על הקרן

מיכאל ביטון: איפה זה כתוב? אין שום סעיף כזה

מיכל מרים וולדיגר: סעיף 38

מיכאל ביטון: כתוב מטרות חינוכיות חברתיות

מיכל מרים וולדיגר: אבל תן לי, אני הקשבתי בקשב רב, ואני רוצה להפנות אותך לסעיף 38ג'

מיכאל ביטון: כן?     

מיכל מרים וולדיגר: אוקיי, פסקה ג'

מיכל מרים וולדיגר:  אז הוא כותב הקצאת הממשלה להקצאה של סכום הקצאה השנתי למטרות, רגע אולי לא ג' אולי ד', הוא יכול להיות לרב שנתי, בסדר? לא רק לשנתי, אבל בתנאי שזה יהיה התחלה וסוף, כלומר לא משהו שאתה נותן לשוטף ואז אחרי חמש שנים נגמר הכסף של הקרן

מיכאל ביטון: איפה זה כתוב? תביאי לנו את מה שכתוב, זה לא נכון

מיכאל ביטון:  וגם תקציב כיתות אפשר כל שנה

מיכאל ביטון:  מה ההבדל? אתה יכול לבנות בכל שנה

מיכל מרים וולדיגר: אבל זה מתחיל ונגמר בסכום מסוים

מיכל מרים וולדיגר:  אתה לא לוקח בן אדם ושם אותו על תקן, ואחר כך מי ימשיך את התקן

מיכאל ביטון: אין פה שום תקן

מיכל מרים וולדיגר: אני מסבירה שבשוטף אתה צריך תקנים, אתה רוצה בן אדם שיחנך, אתה רוצה בן אדם שיעשה פעילות כזו או אחרת, ולכן אתה לא יכול

מיכאל ביטון: אז זו השנה האחרונה שאת מבקשת לנפש? אולי בשנה הבאה - - -     

מיכל מרים וולדיגר: לא, שניה

מיכל מרים וולדיגר:  גם בנפש זה יהיה לבנוי ושיפוץ

מיכאל ביטון: אבל כל שנה גם

שגית אפיק: לא, אבל המטרה של הסעיף הזה הייתה, כשחוקקו את החוק

מיכאל ביטון: איזה סעיף?     

שגית אפיק: סעיף קטן ה'

שגית אפיק:  38

שגית אפיק:  הצעת הממשלה מפורטת ככל שתכלול גם הקצאה ליישום ב - - - רב שנתית ואולם לא יוקצו לאותה הקצאת כספים מתוך סכום ההקצאה השנתי של שנות הכספים הבאות לאחר שנת הכספים שבה מוצעת ההצעה

מיכאל ביטון: שלא יוקצו

שגית אפיק: מה היה החשש כשנחקק החוק? ואני אפרט על זה אחר כך

מיכל מרים וולדיגר: אז שגית רגע אז אני רק אסיים, ושגית תיתן את הפירוט של הדבר הזה

מיכל מרים וולדיגר:  מה שאני מנסה לומר שבהחלט המטרה של הוועדה הזו ושל החברים בה ולדון והכל יידון פה בצורה ישרה ושקופה, זה להיטיב את הנושאים החברתיים, הכלכליים והחינוכיים שזו מטרת חלוקת הכספים הללו

מיכל מרים וולדיגר:       עכשיו, בוודאי שהשאיפה היא לעשות מצ'ינג וגם כמובן לתחזק את הסניפים, לתחזק את אותם מבנים, את אותם שיפוצים בתוכן פנימי

מיכל מרים וולדיגר:  הרי הפלטפורמה היא לא החשוב, חשוב מה יהיה בפנים

מיכל מרים וולדיגר:  ולכן בהחלט רצוי, ואנחנו לשם מתכווננים, שיהיה גם כסף לתוך השוטף שהוא חשוב והוא must והוא קריטי

מיכל מרים וולדיגר:       אבל הבינוי והשיפוץ הוא גם חשוב ביותר, ולפעמים נדחק לקרן זווית, כי אומרים כן לא כל כך חשוב איך יראה הקנקן העיקר מה שיהיה בפנים

מיכל מרים וולדיגר:  אבל אני, כשאני מסיירת בבתי החולים ואני מסיירת בהוסטלים ואני מסיירת במקומות של בריאות הנפש אני פשוט מתחלחלת מהמצב שלהם, וכן, צריך גם בתקציב הכללי לעשות, אני לא מזלזלת כהוא זה, אבל אם יש כאן הזדמנות, זו ההזדמנות ואני לא אוותר עליה, תודה

קריאה: מיכל את יכולה רק לפרט למה בבריאות נפש? כי השר אמר בקהילה ובהצעת החוק כתוב בתי חולים

מיכל מרים וולדיגר: זה יגיע לפה, אני לא רוצה לקחת את תפקיד החברים, וזה יישב ביחד עם משרד הבריאות

מיכל מרים וולדיגר:  אנחנו כמובן נמליץ, נדבר, נאמר, אבל זה יהיה פה בוועדה, זה יהיה בשקיפות, לאן זה ילך כמה ילך ואיפה ילך? אבל כן, זה ילך גם לבתי החולים שצריך לשפץ אותם מה לעשות וצריך לתת גם שם, בואו, זה לא סכום בשמיים, בואי אנחנו מדברים על 40 מיליון שקלים, וגם בקהילה

מיכל מרים וולדיגר:  איפה שאפשר בקהילה לעשות שם כי הדגש באמת היום בריאות הנפש

מיכל מרים וולדיגר:  זה יותר חשוב זה לא פחות חשוב

יוראי להב-הרצנו: סגנית שר האוצר, את לא סבורה אבל שיש איזשהו רעיון או תכלית באיך הושג הכסף? זאת אומרת זה קרן שהופקה מדלקים פוסילים שאנחנו צריכים לנתק את התלות מהם, אז בואו נייעד חלק מהכספים

מיכל מרים וולדיגר: חברי, קודם כל אני רוצה רגע להבהיר אם לא הובהר מספיק, ואני אשאיר את זה לאנשי המקצוע שיסבירו את זה אולי טוב ממני

מיכל מרים וולדיגר:  אף אחד לא נוגע בקרן של הכסף

מיכל מרים וולדיגר:  כלומר, הקרן מגיעים אליה בעצם הכספים, ההיטלים על הגז, על המשאב הזה, ההיטלים, המיסים מגיעים לקרן, ובדבר הזה לא נוגעים, נוגעים בפירות, בריביות שיגיע

יוראי להב-הרצנו: שמפיקים מרווחי הגז

מיכל מרים וולדיגר: כן

מיכל מרים וולדיגר:  זה שיש בתוך החוק גם הכוונה למו"פ, זה ברור שזה חשוב, אני לא אומרת שזה לא חשוב, בתקווה שבשנת 2025 יהיו סכומים יותר גדולים לחלק, בוודאי שגם יוקצו לדבר הזה, אני לא אומרת שלא

מיכל מרים וולדיגר:  זה חשוב וזה גם כתוב בחוק

מיכל מרים וולדיגר:  אבל אין חובה בפעם הראשונה לחלק את הסכום הזה ולשים כסף למו"פ

מיכל מרים וולדיגר:  יגיע בעזרת ה', אבל השנה היה חשוב לשים את זה בתנועות נוער

מיכל מרים וולדיגר:  איך בדיוק בתנועות הנוער? אתם פה

מיכל מרים וולדיגר:  ואחר כך בשנה הבאה גם תנועות נוער וגם בריאות הנפש

לימור סון הר-מלך: בעזרת ה'

לימור סון הר-מלך:  תודה רבה

לימור סון הר-מלך:  ממש תודה

מיכאל ביטון: אני רוצה ששגית תמשיך את ה - - - שלה

לימור סון הר-מלך: לא, רגע לפני שגית אנחנו חייבים להתקדם

מיכאל ביטון: אבל אני לא מבין מאיפה ההגבלה הזאת? כשמישהו כותב בכותרת ראשית למטרות חברתיות חינוכיות וכלכליות, פתאום את מבינה שזה רק בניינים? מה פתאום?      

שגית אפיק: לא רק בניינים

מיכאל ביטון: אז פעולות, אפשר לעשות פעולות

לימור סון הר-מלך: רגע, בואו נלך מסודר, נראה את המצגת, תמר

ולדימיר בליאק: ביקשתי דקה גברתי יושבת הראש

ולדימיר בליאק:  אני צריך לצאת לוועדת כספים

ולדימיר בליאק:  לא יותר מדקה אני מבטיח

לימור סון הר-מלך: טוב, אז חבר הכנסת ולדימיר בליאק

ולדימיר בליאק: תודה רבה, אני קודם כל מברך על הדיון

לימור סון הר-מלך: רגע, אבל אתה עכשיו תשאל שאלות וגם תקשיב לתשובות?     

ולדימיר בליאק: אני אשתדל, כמובן

ולדימיר בליאק:  אני קודם כל מברך על הדיון, לא יוצא לי להגיע הרבה לדיונים של הוועדה כי זה בדרך כלל מתנהל במקביל לוועדת הכספים, אבל כל פעם שאני מצליח אני כאן

לימור סון הר-מלך: יש לנו פשוט היועצת המשפטית גם מקבילה, נראה לי שאצלה זה יותר מורכב, כן

ולדימיר בליאק: אני קודם כל מברך על העובדה שאנחנו יכולים היום להנות מפירות הקרן, כי עשינו גם פעילויות בקדנציה קודמת כדי שזה יקרה

ולדימיר בליאק:  כי אני רוצה להזכיר שלפני שנתיים עם הקמת הממשלה הקודמת, מצאנו רק 760 מיליון שקלים בקרן, והיום זה הרבה יותר, וזה כמובן דבר מבורך

ולדימיר בליאק:  אני חותם על כל שקל ושקל בהצעת התקציב, אלו מטרות ראויות

ולדימיר בליאק:       השאלה שלי יותר משפטית, מה המשמעות של המשפט הזה בחוק לגבי מו"פ ואנרגיה מתחדשת? אם זה לא מחייב אז למה זה כתוב בחוק? ושוב, אפשר להתווכח על סדר העדיפויות , יכול להיות שאני לא מסכים עם שר האוצר ועם הסגנית, השאלה שלי יותר משפטית ליועצת המשפטית, עד כמה זה מתיישר עם דרישות החוק? תודה רבה

לימור סון הר-מלך: תודה רבה, אז שגית בעזרת ה' היא תדבר, היא תיתן את התשובות לשאלות המצוינות האלה, דרך אגב

לימור סון הר-מלך:  אבל לפני כן אנחנו באמת נראה, נקבל איזושהי סקירה על הקצאות התקציב מתמר לוי בונה שהיא אגף התקציבים, מייצגת את משרד האוצר

תמר לוי בונה: (הצגת מצגת)     כאמור תמר לוי בונה משרד האוצר

תמר לוי בונה:  המילים מחלה הולנדית נאמרו כאן יחסית הרבה, אנחנו כן נזכיר אותם עוד פעם , אבל אני אשתדל לרוץ כדי להשאיר את הזמן לדיון

תמר לוי בונה:  כאמור, זו ישיבה ראשונה שבה אנחנו מקצים סכומים מקרן האושר, מהקרן לאזרחי ישראל, לאוצר המדינה, ולכן מצאנו לנכון, גברתי יושבת הראש להתחיל בהתחלה, להסביר למה אנחנו עושים את זה באופן הזה? למה המנגנון בנוי ככה? איך בנוי המנגנון? ולבסוף איך אנחנו מבקשים להקצות את השימושים

תמר לוי בונה:  כאמור, זו פעם ראשונה שאנחנו עושים את הצעד הזה

תמר לוי בונה:      אז נתחיל ברציונל הקמת הקרן

תמר לוי בונה:  הרצון להקים את הקרן היה להימנע מהקללה של משאבי הטבע, מהמחלה ההולנדית, ממצב שבו התקבולים ממרבצי הגז שנתגלו בעצם הופכים להיות לרועץ על הכלכלה הישראלית, אז אנחנו מנסים להימנע מאובדן התחרותיות של המשק, מייסוף, מאי יציבות בהכנסות המדינה ובניהול לא נכון של מכסי המדינה, ותכף אנחנו נסביר מדוע אנחנו חוששים מזה, ומה בעצם המנגנון הרווח בעולם להתמודד עם מצב כזה?      אז מילה על המחלה ההולנדית, בגדול אנחנו מדברים על ה-120 שבה התגלה מרבץ גז ענק בהולנד, בהתחלה זו כמובן הייתה ברכה מאוד גדולה, אבל תוך לא המון זמן התגלה שהברכה הזו היא קללה כאשר הכלכלה המקומית נפגעה מאוד כתוצאה מהייסוף שחל שם במטבע, וכאמור אחרי לא הרבה זמן גם די ברור איך עובד המנגנון הזה, בהתחלה מתגלים אוצרות טבע, הייצוא שלהם מביא כמויות מאוד גדולות של מטבע זר אל תוך המדינה, זה כמובן מעלה את הביקוש למטבע המקומי, הערך של המטבע המקומי עולה, זה פוגע בתחרותיות של כל הסקטורים האחרים שהם לא הסקטור שנהנה בעצם מאותם ביקושים אדירים, ואנחנו רואים ששאר הסקטורים בתוך הכלכלה הזאת מאוד נפגעים כי הם לא מסוגלים להתמודד עם השינוי

תמר לוי בונה:       כל הסקטורים האחרים שמייצאים בעצם צריכים לשלם משכורות כמו שמשלמים באותו סקטור שיש לו ביקוש גדול אבל הם לא מצליחים לעמוד בזה, וכמובן שגם המטבע שווה יותר אז הם מקבלים פחות תמורה כשהם מייצאים, ואז כל הסקטורים האחרים קשה להם לעמוד בתחרות הזו, וכאשר מתכלים משאבי הטבע, אז אנחנו בעצם רואים כלכלה שהיא מאוד מאוד פגיעה, היה לה הסקטור החזק, נגמרו המשאבים שעזרו לו להיות כל כך חזק, ושאר התעשיות נמצאות במצב קשה אחרי שהן עברו שנים קשות, ומזה אנחנו רוצים להימנע

תמר לוי בונה:       אז מה עושים בעולם כדי להימנע מהמחלה ההולנדית? אחת, מקימים קרן אושר, זה בסוף מה שעשו כאן בישראל

תמר לוי בונה:  אופציה אחרת כדי למנוע את הייסוף במטבע, היא להאט את הפקת אוצרות הטבע, כלומר להתערב, לעשות איזשהן מכסות לגבי ההפקה, זה משהו שלא רצינו לעשות כאן, לא רצינו להתערב, רצינו לתת לביקושים לעשות את שלהם, ועל כן חשבנו שנכון להטיל היטלים על מי שמפיק את הגז, ואת ההיטלים האלה להכניס אל תוך קרן אושר כמו שנהוג בעולם

תמר לוי בונה:  ודרכים אחרות הן לסייע ולשמור על התחרותיות של שאר התעשיות, ולהשקיע בתשתיות

תמר לוי בונה:       החלק השני הוא קצת מתקשר למה שאנחנו נגיד בהמשך, אבל כאמור מה שנבחר כאן בישראל וגם נבחר בהרבה מדינות אחרות בעולם זה להקים קרן אושר

תמר לוי בונה:  אז זה רגע היו כמה מילים להסביר למה בכלל אנחנו נמצאים כאן בדיון הזה, שכאמור זו פעם ראשונה שאנחנו נמצאים בדיון מהזן הזה שבו פירות מקרן האושר מגיעים אל תוך תקציב המדינה, וזה היה הרציונל להקמה

תמר לוי בונה:       עכשיו אני רגע עוברת לדבר על הסכומים שמוקצים, איך בעצם המנגנון הזה עובד? אז מכסי הקרן בעצם הם הכנסות מהיטלים שמגיעים מחברות הגז, הם הופכים להיות השקעות דולריות, כאמור כדי לא לייסף, לא להביא לייסוף, ואז מאותן הכנסות יש כמובן תשואות, יש פירות, כי הכסף הזה מושקע מעבר לים

תמר לוי בונה:  בעצם אז אנחנו מקבלים קרן שנובעת אחת מההיטלים, ושתיים מאותם פירות

תמר לוי בונה:  מה שאנחנו הולכים להביא היום לתקציב המדינה וכך מפורט באותו החוק מ-2014, זה שאת פירות הקרן, רק את התשואות על אותן השקעות, זה מה שמושקע בתקציב המדינה

תמר לוי בונה:  אז זה בעצם המנגנון

תמר לוי בונה:       עכשיו רגע נדבר על איך זה בדיוק קורה? הקרן לפי החוק, מוקמת ביום שבו אותם היטלים מגיעים למיליארד שקלים, זה קרה בשנה שעברה באמצע השנה, ואז בשנה הראשונה, בשנת התקציב העוקבת, הולכים להיות מוקצים 3

תמר לוי בונה: 5% מאותו סכום ראשוני, מאותם מיליארד וקצת שקלים שהיו בשנה שעברה

ולדימיר בליאק: כלומר לא מהתשואות, מהקרן עצמה? בשנה הראשונה

תמר לוי בונה: זה אמור להוות איזושהי תשואה נורמטיבית, אבל זה נכון שאנחנו מדברים על 3

תמר לוי בונה: 5% מהקרן לתשואה אבל זה אמור להיות איזשהו פרוקסי תשואות

ולדימיר בליאק: להבדיל מהעתיד שאנחנו נדבר על התשואות

תמר לוי בונה: בדיוק, אז זאת נקודה ארבע במצגת

תמר לוי בונה:  אז בשנה השנייה ואילך אנחנו מדברים כבר לא על 3

תמר לוי בונה: 5% מהמיליארד שקלים אלא לוקחים את הדוח הכספי האחרון ולוקחים 3

תמר לוי בונה: 5% אחוזים, כש-3

תמר לוי בונה: 5% זה איזשהו מספר אצבע לתשואות

מיכאל ביטון: בליאק שמעת כסף לא יכולת ללכת אה? נשארת בסוף

ולדימיר בליאק: אני אלך עוד מעט

מיכאל ביטון: אתה רואה כסף לא יכול ללכת

מיכאל ביטון:  נשאר, הוא אוהב את המצגות האלה

תמר לוי בונה: וכפי שאמר חבר הכנסת בליאק, החל מהשנה העשירית, אז בעצם הולכים כבר על התשואות האמיתיות

תמר לוי בונה:  לוקחים ממוצע של 10 שנים כדי שלא תהיה תנודתיות גדולה מידי, בגלל זה מחכים 10 שנים, ולוקחים את התשואות הממוצעות

ולדימיר בליאק: בעצם בעשור הראשון הקרן לא מוגנת, הקרן עצמה

ולדימיר בליאק:  זה סנריו שהוא פחות אופטימי אם לא נגיע ל-3

ולדימיר בליאק: 5%, יכול להיות שנאכל מהקרן

תמר לוי בונה: כן, נכון מאוד

תמר לוי בונה:  הקרן עצמה לא מוגנת

תמר לוי בונה:  ובעשור לאחר מכן - - -     

מיכאל ביטון: זה סמי 

תמר לוי בונה: אבל מצד שני זה כן אחוזים, זה היה סכום קבוע אז זה נכון, אבל מצד שני אנחנו תמיד מדברים על 3

תמר לוי בונה: 5% אז גם אם יהיו הכנסות שהם פחותות יותר, אז יהיו 3

תמר לוי בונה: 5% ממספר פחות יותר, אז במובן הזה אני לא חושבת

מיכאל ביטון: יש איזו הבהרה שרציתי, תמר

מיכאל ביטון:  הרי הכסף שאנחנו מקצים כוועדה שמפקחת בכנסת הוא אחרי הפחתה ישירה שהולכת לאוצר, נכון?     

תמר לוי בונה: כן

מיכאל ביטון: מה הסכום שלה? איך הוא מחושב?     

תמר לוי בונה: מיד עכשיו אני מסבירה

תמר לוי בונה:  זה סכום ההקצאה השנתי בעצם, ותכף אנחנו נגיע למספרים

מיכאל ביטון: זה מה שמייעדים עכשיו למטרות האלה?     

תמר לוי בונה: בעצם אנחנו הולכים לקחת השנה לראשונה הכנסות שיגיעו מהקרן ב-3

תמר לוי בונה: 5% אחוזים - - -     

מיכאל ביטון: לא, אבל לא הייתה איזו הקצאה נוספת לאוצר לפני הדיונים בוועדה? בחקיקה הקודמת?     

תמר לוי בונה: לא

מיכאל ביטון: היו מין שני לגים, שהאוצר לוקח חלק ואחרי זה זה בא לוועדה ומקצים למטרות

מיכאל ביטון:  אתם לא יודעים על מה אני מדבר? אולי אני לא יודע על מה אני מדבר

שגית אפיק: אתה מדבר על ההיטל?     

מיכאל ביטון: ההיטל

תמר לוי בונה: ההיטל זה הקרן

מיכאל ביטון: לא יש משהו שהאוצר לוקח, לפני

מיכאל ביטון:  היה משהו עם - - -     

תמר לוי בונה: ההיטלים יושבים אצל האוצר עד שיש מיליארד שקלים ואז בעצם מוקמת הקרן

תמר לוי בונה:  זה מה שאמרתי מקודם

תמר לוי בונה:  מיליארד השקלים זה הקרן

מיכאל ביטון: אה בסדר, הוא אוסף את הכסף מעמיד לרשות הקרן

תמר לוי בונה: הקרן מוקמת ביום שיש בה מיליארד שקלים

מיכאל ביטון: אז עכשיו נגיד היו לו כמה מאות מיליונים והרוויח בשנה-שנתיים האלה, זה חוזר לקרן או נשאר באוצר? בניהול החשכ"לי של הכסף הזה?     

רוני מר: אדוני, הוא דיבר על קרן הביניים שנה שעברה

מיכאל ביטון: זהו, זו השאלה שלי

רוני מר: מה קרן הביניים שנאסף בה הכסף לפני שהוא נכנס לקרן בכלל

רוני מר:  בוא נפריד רגע את הדיונים, הדיון כאן הוא על ההקצאה של הכסף

מיכאל ביטון: אני הבנתי

מיכאל ביטון:  תאמין לי אני הצלחתי להביא אתכם לאן שרציתי

מיכאל ביטון:  הייתה לכם תקופת ביניים שכסף עמד אצלכם, לפני שהוקמה הקרן

רוני מר: יש קרן ביניים אדוני

מיכאל ביטון: בקרן ביניים?     

רוני מר: זה כסף שנכנס מהנושים

מיכאל ביטון: כן כן אז שם עמדו כמיליארד שקלים, שנה-שנתיים עמד שם כסף

רוני מר: עומד שם כסף גם היום

מיכאל ביטון: כמה?     

רוני מר: אני לא יודע להגיד את הסכום

מיכאל ביטון: צריך , פה זה מספרים, פה זה לא תורה שבעל פה

רוני מר: תכף אני אכתוב את זה

מיכאל ביטון: אז היה שם נגיד רווח של 5%

רוני מר: שניה רגע אדוני

מיכאל ביטון: אז זה נגיד 50 מילון שקלים

מיכאל ביטון:  הם נשארים בחשכ"ל או מוזרמים אלינו? אני רק רוצה להבין את זה

רוני מר: בגלל שהחוק של הקרן וחוק מיסוי רווחי משאבי טבע קובע שרק כסף שהוא חלוט, שנקבע על ידי רשות המיסים שהוא כסף חלוט נכנס לתוך הקרן כדי שלא יוצר מצב ש - - - מהקרן להוציא כספים החוצה ולהחזיר אותם - - - ויש מצב

מיכאל ביטון: אבל רוני, אתה לא הקשבת לשאלה

מיכאל ביטון:  יש קרן ביניים מנוהלת בחשכ"ל, והיא מועברת לקרן

מיכאל ביטון:  בשלב ניהול הביניים היא צוברת רווחים, האם הרווחים האלה מגיעים מאיתה לקרן? זו שאלה פשוטה, לא תורה

רוני מר: כל הסכום שנצבר בקרן הביניים - -     

מיכאל ביטון: כולל הרווחים?     

רוני מר: - - כולל הרווחים מועברים כמו שהם לקרן

לימור סון הר-מלך: אז הנה, מצוין

תמר לוי בונה: וכאמור מהשנה, אני חוזרת - - -     

רוני מר: סליחה תמר, אני אציין שאין שום קשר בין ניהול של קרן הביניים, אתה יודע חשכ"ל - - -     

מיכאל ביטון: כן, מובן , קראנו בחוק, ראינו

רוני מר: - - - מדיניות השקעה אחרת

מיכאל ביטון: קראנו את זה

תמר לוי בונה: ומהשנה העשירית אחרי שהקרן מתייצבת, אנחנו פשוט הולכים על התשואות בפועל, ממוצע 10 שנים אחורה, זה מה שיהיה הסכום להקצאה

תמר לוי בונה:  אני כמובן מדברת לא על הקרן עצמה, חבר הכנסת ביטון, אלא על ההקצאה מתוכה הלאה לתקציב המדינה

תמר לוי בונה:       אוקיי

תמר לוי בונה:  אז רגע בואו נדבר על החישוב של מה שאנחנו מקצים, אנחנו לוקחים את שווי הנכסים בעת הקמת הקרן, כאמור הקמת הקרן זה ביום שיש בה מיליארד שקלים, אז היה 1

תמר לוי בונה: 1

תמר לוי בונה:  אנחנו מדברים על הפרוקסי תשואה לעשר שנים שזה 3

תמר לוי בונה: 5% וזה מביא אותנו לכ-40 מיליון שקלים

מיכאל ביטון: למה המילה פרוקסי?     

תמר לוי בונה: אתה צודק

מיכאל ביטון: זו מילה רעה מאוד לכספים

מיכאל ביטון:  פרוקסי

תמר לוי בונה: כמספר אצבע ל3

תמר לוי בונה: 5%

מיכאל ביטון: כלל אצבע? פרוקסי זו מילה לא טובה בעשייה ציבורית

תמר לוי בונה: אני מסכימה איתך, היא לא בעברית

מיכאל ביטון: לא, היא גם מכוונת למקומות לא טובים

תמר לוי בונה: לקחתי חזרה

תמר לוי בונה:  מספר האצבע שלנו הוא 3

תמר לוי בונה: 5% עד שיהיה מספר אחר

תמר לוי בונה:  וזה מביא אותנו ל-40 מיליון שקלים בערך, זה למה יש כאן כוכבית? כי סכום ההקצאה המדויק תלוי בשער החליפין ביום הקצאת התקציב בפועל, שזה יהיה היום שבו יוחלטו על הכספים, זה לא אמור להיות מאוד משמעותי, זה טיפה לכאן או לכאן

תמר לוי בונה:  כבר היום אני חושבת שזה טיפה יותר מ-40 מיליון

תמר לוי בונה:  אבל משהו שחשוב לדעת גברתי יושבת הראש, שהסכום המדויק שילך זה תלוי בשער החליפין באותו היום שאתם תקבלו את ההחלטה

לימור סון הר-מלך: זה לא בערך, זה יהיה בדיוק

תמר לוי בונה: ביום שבו תחליטו זה יהיה בדיוק

תמר לוי בונה:  היום זה בערך

תמר לוי בונה:  כן, בסדר גמור

תמר לוי בונה:  זאת הייתה שנת 2023

תמר לוי בונה:  בשנת 2024 אנחנו כבר מדברים על נכסים משוערים של שני מיליארד שקלים, אז 3

תמר לוי בונה: 5% מהם במשוער הם 70 מיליון שקלים, זה כבר תלוי גם בדוח הכספי שיוגש לפי החוק, וגם בשער החליפין

תמר לוי בונה:  אז כאמור הסכומים הם כרגע עם כוכבית, אבל ביום שבו יפורסמו הדברים האלה, ושערי החליפין אז זה יהיה במדויק

תמר לוי בונה:       זה שקף שנועד להראות לכם שאנחנו עכשיו ממש בהתחלה של ההקצאה הזו

תמר לוי בונה:  ככל שלפי ההערכות יחלפו השנים, אנחנו מדברים על נכסים יותר ויותר משמעותיים בקרן, ומכאן גם כמובן שסכום ההקצאה השנתי שמועבר לתקציב המדינה ילך ויגדל

תמר לוי בונה:  אני מציעה פה לא להתייחס למספרים, כי כאמור יש המן המון גורמים שמשנים את הגבייה של ההיטל

תמר לוי בונה:  גם בשוק הגז, גם בביקושים שם, גם בשערי החליפין, גם בתשואות וכו', אבל זה כדי לתת לכם איזשהו קו מגמה שהחל משנת 2027, להערכות של רשות המיסים, אז אנחנו נתחיל לראות איזשהם קפיצות יותר משמעותיות בסכומים

יוראי להב-הרצנו: למה?     

תמר לוי בונה: מבחינת ההפקה

מיכאל ביטון: היקף המכירות גדל ואז התמלוגים גדלים

תמר לוי בונה: שוב, מאוד מאוד תלוי בביקושים, זו איזושהי תחזית

יוראי להב-הרצנו: על מה מבוססת התחזית ענית לי, 100%

תמר לוי בונה: אוקיי, אז עד כאן שוחחנו קצת , ניסיתי להסביר על הרציונל להקמת הקרן, על האופן שבו מחושב סכום ההקצאה, ועכשיו אני רגע אדבר על השימושים של ההקצאה, לאן ההקצאה יכולה לשמש, ולבסוף גם על מה אנחנו מציעים השנה? אז אחת המטרות של ההקצאה כאמור הן מטרות לפי החוק, חברתיות, כלכליות וחברתיות, וכן מטרות של מחקר פיתוח, השקעה באנרגיה מתחדשת, ועידוד התעסוקה בנגב

תמר לוי בונה:       ניתן, כאמור, לתקצב פעילות רב שנתית אבל צריך לעשות זאת מראש ביום ההקצאה, כלומר אם אנחנו רוצים פרויקט שהוא של שלוש שנים והוא עולה 10 מיליון שקלים, צריך ב-day one באותו היום להעמיד 10 מיליון שקלים

יוראי להב-הרצנו: תמר, ככה אתם מבינים את זה? שהחוק מורה לכם להשקיע במחקר ופיתוח, השקעה באנרגיות מתחדשות?     

תמר לוי בונה: אלו המטרות האפשריות

תמר לוי בונה:  הוא לא מורה להבנתנו

תמר לוי בונה:  כלומר, אפשר להשקיע במטרות חברתיות, כלכליות וחינוכיות או במחקר ופיתוח, השקעה באנרגיה מתחדשת, ועידוד התעסוקה בנגב

תמר לוי בונה:  זה מה שאפשר

יוראי להב-הרצנו: זה סתור בעינייך? מטרות חברתיות כלכליות ורווחה למטרות להשקעה במו"פ ובאנרגיה מתחדשת?     

תמר לוי בונה: בסוף יש כאן רשימה של שימושים אפשריים

תמר לוי בונה:  בסוף הצעת הממשלה

יוראי להב-הרצנו: מה זאת אומרת? החוק לא נותן לך אפשרויות

יוראי להב-הרצנו:  הוא מורה לך במה להשקיע

תמר לוי בונה: פשוט זו פרשנות - - -     

לימור סון הר-מלך: רגע, חבר הכנסת יוראי, אני חושבת שלנושא הזה תתייחס שגית אפיק היועצת המשפטית תתייחס לשאלה הזאת, אני חושבת שזו באמת שאלה

יוראי להב-הרצנו: שאלת השאלה

תמר לוי בונה: אני רק אגיד רגע משהו שהוא כן בזווית המקצועית, לדעתנו אם אתה תיקח את הסכום הזה, בטח השנה שהוא קטן, ותעשה ממנו פרגמנט פרגמנט של המון סכומים קטנים, אני חושבת שזה קצת מפספס את המטרה, וכן עדיף היה לעשות שימושים, רגליים יחסית גדולות להקצאה הזאת כדי שתהיה משמעות

תמר לוי בונה:  אחרת, אנחנו נראה פה משהו שהוא קצת יותר דומה לתקציב המדינה, ואני חושבת שמה שהמחוקק רצה זה שזה יתרחק מהתקציב

תמר לוי בונה:  אז זה רגע אם אתה שואל אותי מבחינה מקצועית תוצרית מה יותר נכון? האם לעשות המון סכומים של 5 מיליון שקלים או רגליים יותר גדולות? אז אני אמליץ רגליים יותר גדולות

תמר לוי בונה:  מבחינה משפטית זה לא הכובע שלי, אני לא קוראת את זה כמוך, אבל אחרי זה יושבת פה לא פחות מהיועצת המשפטית של הכנסת אז ניתן לה את הכבוד

תמר לוי בונה:       חוץ מזה אז הפעילות הרב שנתית צריך לתקצב אותה מראש

לימור סון הר-מלך: אני רק אומר בסוגריים שבאמת אולי אחד הדברים שאתם תצטרכו להתייחס אליהם, שאתם תשקלו מחדש ותסתכלו ותתבוננו על התקציב הזה, זה באמת לכתוב שיהיה מאוד מאוד ברור שההקצאה לא מחייבת, שהיא מדברת רק על ההקצאה הנוכחית, והיא לא מחייבת , אנחנו לא אמורים ללמוד ממנה לגבי שאר ההקצאות

תמר לוי בונה: אני אגיד גם לבקשתך יושבת הראש, וגם לבקשת היועצת שמשפטית של הכנסת, אנחנו הגשנו מחדש את ההצעה שלנו וכללנו שם פסקה נוספת שהיא כדי לדייק את הדבר הזה, שבו אנחנו אומרים כמובן שההקצאות המדוברות שלא נבחרו השנה על ידי הממשלה, הן יישקלו מחדש בשנים הבאות, אגב אם לכאורה אנחנו אמורים בשנה הבאה להתכנס עוד פעם כדי להקצות בתקציב 2025-2026 את ההקצאות האלה, אז זה יחסית מעבר לפינה

תמר לוי בונה:  ואז אנחנו הוספנו פסקה שאומרת שזה, אחת, יישקל שנית בשנה הבאה, ושתיים, שזה כמובן לא אומר שבשנה הבאה יש איזושהי מניעה למען הסר ספק

לימור סון הר-מלך: מצויין

יונתן מישרקי: תדייקי בבקשה רק את הנושא של הפעילות רב שנתית, אני רוצה להבין, זאת אומרת שכל הסכום, זאת אומרת שאני מסיים כרגע את הפרויקט הזה של בינוי או מה שדיברנו ובזה נגמר האירוע? זאת אומרת שאני בשנתיים האלה ואחרי זה לא נוכל להאריך את המטרות הללו?     

תמר לוי בונה: אז רגע שני דברים לגבי זה

לימור סון הר-מלך: אולי תוכל להאריך אבל זה לא מחייב

תמר לוי בונה: שני דברים, אחת, ככל שנרצה בהצעת הממשלה, לתקצב איזשהו פרויקט שהוא לא כולו יוצא בשנה הנוכחית, אגב כמו שקרה השנה, ונגיד שעלותו של הפרויקט הזה הוא 40 מיליון שקלים, והוא נפרס על פני שלוש שנים כי זה פרויקט בינוי או פרויקט תשתית, אין עם זה בעיה, אבל כל 40 מיליון השקלים צריכים להיות מועמדים בשנה זו

תמר לוי בונה:  מדוע? כדי שאני לא אגיד, כשאני באה להקצות, טוב, אז השנה זה 10 מיליון שקלים, ובשנה הבאה עוד 20 ובשנה אחרי עוד 10

תמר לוי בונה:  כלומר, שאני לא אחייב את ההצעות הבאות כבר באיזשהן מחויבויות שגלגלתי עליהן, ולכן ככל שיש רצון להביא הקצאה רב שנתית, אין עם זה בעיה, אבל כל הסכום צריך להיות מועמד מראש

מיכאל ביטון: אבל תמר, אני אמרתי באוזן של מנהלת הוועדה והיועצת המשפטית

מיכאל ביטון:  זה יהיה אסון לדורות אם אתם תקבעו מסמרות שהשקעות הן רק בברזלים ותשתית

מיכאל ביטון:  מתן הזדמנות שווה לילדים, לנוער, לצעירים, לסטודנטים, לפגועי נפש, הוא לא בבניין

מיכאל ביטון:       עכשיו, אתם האוצר, אתם בונים בתי ספר, בתי הספר עומדים שוממים בערב, אף אחד לא משתמש בהם

מיכאל ביטון:  ובתי הספר יש להם זיקה לתנועות נוער

מיכאל ביטון:  תוסיפו להם כיתה שניים בתוך בית ספר או לצידו, במקום לבנות עוד פילים שאין בהם פעילות

מיכאל ביטון:  לכן אני אומר תשאירו את זה פתוח שאנחנו יכולים לממן גם פעילות שנותנת הזדמנות שווה, גם אם היא מפסיקה אחרי שנתיים-שלוש, לפחות אותם אנשים קיבלו הזדמנות שווה, ולא לקבוע מסמרות שבסוף כל הכספים ילכו לברזלים, זה אסון למדינה

מיכאל ביטון:       בנייני ציבור בסוציואקונומי נמוך עומדים שוממים לפעמים

מיכאל ביטון:  זה יכול להיות אסון

מיכאל ביטון:  אנחנו רוצים לתת פעילות, לתת הזדמנות, ואולי לשנות גם את צורת חלוקת הכסף שהוצעה פה, ותהיו פתוחים לדבר הזה

מיכאל ביטון:  ואגב, עוד הערה, נניח ששמת 30 מיליון שקלים על מבנים לנפש, ו-40 מיליון לתנועות נוער, עם יד על הלב, כמה ייבנה בתוך שנה מה-70 מיליון? יהיה בנוי גמור? לא ייבנה נכון? נכון? אז לכאורה אתה יכולת לתת - - -     

תמר לוי בונה: זה בדיוק מה שרצינו להימנע ממנו

מיכאל ביטון: לא, לא אמרתי לך עכשיו להגיד השנה ניתן לתוכנית תלת שנתית

מיכאל ביטון:  לא

מיכאל ביטון:  זה שאת יודעת שהביצוע קטן - -     

תמר לוי בונה: אז ככה זה מתחיל

תמר לוי בונה:  אם תרשה לי חבר הכנסת

מיכאל ביטון: - - אם הביצוע קטן, אז תתני השנה להיתרי בניה ולהכל, בשנה אחרי זה כל מה שקיבל היתרי בניה קח כסף, תבנה

מיכאל ביטון:  אבל אתה שם כסף בצד, שאולי לא ייגעו בו 3-4 שנים

מיכאל ביטון:  גם אם המטרה ראויה, לא כדאי להתחיל בהרבה בלי לראות ביצוע

תמר לוי בונה: אז חבר הכנסת ביטון אם תרשה לי אני רוצה לשכנע אותך ואת שאר החברים לוועדה דווקא לשנות את כיוון החשיבה הזה, ואני אגיד לך למה

תמר לוי בונה:  גם באופן שבו אתה עכשיו אמרת כבר אנחנו מתחילים להשתכנע מה יהיו ההקצאות של שנה הבאה, ומתחילים להקשיח את תקציבי הקרן, ואני רגע רוצה למנות לך את העקרונות שאנחנו חשבנו שנכון לעמוד בהן כשאנחנו מקצים את סכומי הקרן

תמר לוי בונה:      הדבר הראשון זה הקצאה לדורות הבאים

תמר לוי בונה:  לא להקצות כספים שהם מתכלים בסוף השנה, והם רק מסיימים את השנה והם כבר לא עומדים, העיקרון השני שחשבנו שנכון לעמוד בו, זה שזה סכומים שלא מושפעים מהתנודתיות, כי הולכת להיות תנודתיות בהקצאה

מיכאל ביטון: לא, אבל המשפט השני שלך, בואי נפרק אותו

מיכאל ביטון:  בעצם מה שאת אומרת זה רק בניינים

תמר לוי בונה: לא ממש לא, תן לי

מיכאל ביטון: בואי תסבירי לי מה יישאר שהוא לא בניין

מיכאל ביטון:  תסבירי לי איזה תקציב נתת למישהו שהוא איזשהו פעולה שאחרי שנה הוא יישאר?     

תמר לוי בונה: רגע רגע רגע

מיכאל ביטון: אתם מכוונים לבניינים, זו לא מטרת הקרן

מיכאל ביטון:  מטרת הקרן זה אנשים, זה דור העתיד זה לספור כמה אליפים קיבלו הזדמנות לדור העתיד

מיכאל ביטון:  או לעתיד של המדינה

תמר לוי בונה: אז רגע אני רק רוצה, חבר הכנסת ביטון תן לי רק רגע להשלים את הרציונל כי אני לא בטוחה שיישרנו פה קו

מיכאל ביטון: אבל אמרת סעיף שאני לא מבין אותו

תמר לוי בונה: אז אני אנסה להסביר אותו

תמר לוי בונה:  אני מכירה קרן שאני לא אנקוב בשמה שהקצתה את כל הכסף שלה לפעילו, ובשנה מסוימת פחתו ההכנסות ממה שציפו שם, והתחילה סאגה בלתי רגילה שהיה צריך לפטר אנשים, כלומר כל כך הסתמכו על הסכומים האלה, כאילו זה תקציב המדינה שכרו בזה אנשים, ואחרי זה עמדו מול שוקת שבורה, כי ההכנסות פחתו ממה שצפו, ובעצם כבר הקשיחו את כל המחויבויות הלאה, ולא הייתה ברירה אלא או לשפוך את זה לתקציב המדינה מה שהחוק ממש באופן מפורש לא רצה, או שתקציב המדינה יעזור, או לפטר אנשים

תמר לוי בונה:       אנחנו לא רוצים להיות במצב כזה עם הקרן הזאת, וברגע שעושים פעילות שוטפת, מאוד מאוד קשה להפסיק אותה בשנה הבאה

תמר לוי בונה:  כלומר אם עושים פעילות שהיא דורשת העסקת כוח אדם, או איזושהי פעילות המשכית, כמעט אני אומרת, בוודאות שאתה הולך להמשיך איתה עד קץ הדורות, ואז אם תהיה איזושהי הפחתה בנכסים ואיזושהי הפתעה אתה תעמוד מול שוקת שבורה

מיכאל ביטון: כן אבל השוקת השנייה יותר שבורה

מיכאל ביטון:  את עושה פה מעשה פזיז, שאת תתני לסוציואקונומי נמוך, רשויות עניות שלא מתחייבות לתנועת הנוער לחשמל ולמים, לא מתחייבות לתחזוקת הבניין

יוראי להב-הרצנו: שר האוצר אמר שזה יהיה חלק מהמנגנון יהיה מצ'ינג אל מול הרשויות המקומיות

מיכאל ביטון: אבל הם לא יתנו את המצ'ינג

תמר לוי בונה: אז הם לא יקבלו את המבנה, זה לא עובד ככה

מיכאל ביטון: הם מקבלים ולא עומדים בהתחייבות

מיכאל ביטון:  את כלכלנית, את אומרת אני לא רוצה להתחייב לפעילות שיבואו אליי פתאום למה אין תקציב לתנועות נוער? אבל בקלות את שמה בניין ואת לא יודעת להבטיח את עתידו, זה לא בר קיימא, זה לא sustainable

מיכאל ביטון:  הקרן הזאת אומרת אני אחזור לבניין הזה עוד 20 שנים הוא יהיה יפה

מיכאל ביטון:  מי מבטיח שהבניין, שזהו סיימת את הבינוי היום הנה קח בניין, מי מבטיח שהוא יהיה יפה? שהוא יופעל? שיהיה בו תוכן? זו החשיבה שצריכה להיות בקרן

יוראי להב-הרצנו: מתי משרד החינוך יכול להצטרף לדיון גברתי? זה גורם מקצועי שיכול לתת

תמר לוי בונה: אני תכף מסיימת, אני רק אגיד לחבר הכנסת ביטון וליתר החברים, גם תשתיות, גם שטחי ציבור גם מחקר ופיתוח הם דברים שהם תחומים בזמן, ואני רק אגיד שאם אתה תשקיע שנה בחשמל במים וארנונה, אני מבטיחה - - -     

מיכאל ביטון: לא הצעתי את זה, אמרתי לך הקלות שאת בונה בניין שאת לא מבטיחה את עתידו, זה לא באמת חדשנות של קרן שהיא חדשנית, שאמורה ללמוד מטעויות המדינה בעבר

מיכאל ביטון:  את יודעת כמה בניינים עומדים ריקים בפריפריה כי אין מי שיפעיל אותם?     

תמר לוי בונה: אבל בינוי זה רק אופציה אחת

תמר לוי בונה:  שוב אני חוזרת יש אפשרות לשטחי ציבור

מיכאל ביטון: לפי החשיבה שלכם זו האופציה היחידה

יוראי להב-הרצנו: איפה יש עוד אופציות במה שהבאתם?     

תמר לוי בונה: אנחנו בהקצאה הראשונית והקטנה ביותר שהולכת להיות ככל הנראה מוקצית בקרן

תמר לוי בונה:  הקרן הזאת הולכת להיות איתנו עוד שנים ארוכות, זו רק הסנונית הראשונה שלה

תמר לוי בונה:  השנה נבחרו תשתיות בינוי, בשנה הבאה אפשר לבקש מחקר ופיתוח, מבחינתנו מה אנחנו נמליץ לממשלה? גם מחקר ופיתוח, גם השקעות בתשתיות, גם השקעה בכל דבר שאנחנו יודעים להעמיד אותו בעקרונות שדיברת איתי, הבין דוריות, היכולת לעמוד בתנודתיות של סכומים, וגם שימושים שהם לא מכריחים זכאות, כלומר אתה נותן איזושהי זכאות לאדם ואז יכולים - - - יותר משציפית

תמר לוי בונה:       אז אני אגיד לך גם עוד משהו חבר הכנת הרצנו, אם אתה תשים מניסיון, חשמל מים וארנונה לסניף של , כדוגמה, לא הצעה, לסניף של בני עקיבא שאתה תיתן לו את הבינוי, אתה הולך לשים לסניף הזה ל-20 שנים קדימה

תמר לוי בונה:  למה? כי מאוד מאוד קשה וזה להפחית את הדברים האלה, בטח כוח אדם

יוראי להב-הרצנו: הנקודה הזו ברורה לי

מיכאל ביטון: אז מי ישים אם את לא תשימי? בנית בניין ואת לא יודעת מי ישים חשמל מים והפעלה?     

תמר לוי בונה: שוב, זה כבר נכנס - - -     

מיכאל ביטון: אל תבני בניין שאין לו עתיד

מיכאל ביטון:  זה כבר עשו בעבד

תמר לוי בונה: בסדר, זהו, אני מסיימת את ההצגה גברתי יושבת הראש, נראה לי שאת כל מה שיכלתי להשיב השבתי

תמר לוי בונה:  כאמור השנה, רק נגיד את זה פעם אחת באופן רשמי, אנחנו מציעים בשנת 2023 את הסכום הראשוני שהוא כאמור די קטן לשים על בינוי של מוסדות לתנועות נוער, ובשנה העוקבת לשים 35 מיליון שקלים לאותו שימוש, ו-35 מיליון שקלים לשדרוג תשתיות בתחום הנפש

תמר לוי בונה:  גם זה יכול להיות בקהילה וזה יכו להיות למוסדות קיימים

תמר לוי בונה:  תודה

לימור סון הר-מלך: תודה רבה

יוראי להב-הרצנו: אפשר לשמוע את שגית?     

לימור סון הר-מלך: כן כן עכשיו שגית

יוראי להב-הרצנו: צמאים לשמוע את חוות דעתך

לימור סון הר-מלך: כן, רוצים לשמוע את חוות דעתך, יש פה שאלות באמת

מיכאל ביטון: תמר הייתה פה הצעה לשים על הגגות, לבנות סולאריים, החזרים לבניין, השקעה בתשתית, 20 שנים הפעלה

מיכאל ביטון:  זו חדשנות

לימור סון הר-מלך: רגע רגע שנייה

לימור סון הר-מלך:  בסדר שניה חבר הכנסת מיכאל ביטון, שניה רגע

לימור סון הר-מלך:  אתה מקדים את המאוחר, הדברים כבר בחשיבה ונידונים ובאמת כמו שאמרתי באמת יהיה פה ניסיון למצוא פתרונות יצירתיים שבאמת יכולים לתת מענה, דרך אגב גם לאותם דברים שאתה אמרת ביחס לתחזוקה, שאולי באמת יהיה שם

מיכאל ביטון: כן, עשינו את זה, זה אפשרי

לימור סון הר-מלך: וגם להרוויח את הנושא של איכות הסביבה וכל הנושא הזה

לימור סון הר-מלך:  כן

שגית אפיק: חוק קרן לאזרחי ישראל נחקק בשנת 2014, אחרי כשנה של דיונים בוועדת המדע

שגית אפיק:  זה חוק שלמעשה הגיע אחרי חקיקה של חוקי שישינסקי שהמטרה שלהם הייתה לקבוע את אותם היטלים

שגית אפיק:  בעת שנחקק חוק הקרן, ההנחה הייתה שמהר מאוד ייכנסו הכספים לקרן, ואפשר יהיה לתפעל אותם

שגית אפיק:  והנה אנחנו תשע שנים לאחר מכן והגענו לרגע המיוחל שהקרן צברה מספיק כספים כך שאפשר להגיע גם לתשואה ולחלק אותה באמצעות הוועדה הזו

לימור סון הר-מלך: רק שניה שגית, אני יודעת שאת צנועה ולא תגידי, אבל את בעצם היית שם, ליוותה את החוק מחיתוליו ועד

שגית אפיק: נכון, אז באמת הייתי שותפה להצעת החוק הזו, והיא הצעה שבעיניי, היא גם מעט ייחודית ומעט תקדימית, אני אפרט על זה מעט באמת בהמשך

שגית אפיק:  אז חברי ועדת המדע ויושב ראש ועדת המדע דאז, זה היה חבר הכנסת משה גפני, ראו לנגד עיניהם בעת חקיקת החוק שלוש מטרות, שחלקן השתנו לאורך הדיונים

שגית אפיק:      המטרה הראשונה הייתה באמת לייצר קרן שתהיה בה הפרדה גבוהה מתקציב המדינה, כך שגם התשואה שתיכנס לאותה קרן תהיה נפרדת, ולא תובא ולא תחולק באמצעות תקציב המדינה, אלא תובא בדרך נפרדת, שונה, במקור הרצון היה אפילו שכספי הקרן יחולקו, שלא במועד של החלוקה בתקציב המדינה, אלא במועד אחר

שגית אפיק:  כי באמת הרצון היה לייצר הפרדה כמה שיותר גדולה

שגית אפיק:  בסופו של דבר חברי הוועדה התפשרו על העניין הזה ולא קבעו שהחלוקה תהיה שלא במועד של תקציב המדינה, ובעצם, בהתאם להצעת החוק המועדים הם מועדים שכן אמורים להיות תואמים למועדי תקציב המדינה

שגית אפיק:       יחד עם זאת, אופן החלוקה הוא שונה לחלוטין מאופן החלוקה הקיים ביחס לתקציב המדינה, בעוד שתקציב המדינה למעשה מגיע מטעם המשרדים והיכולת של ועדת הכספים ליצור בו שינויים היא יחסית נמוכה, נוסח הצעת החוק כאן יצר שונות בעניין הזה בשני מובנים

שגית אפיק:  המובן האחד, אף שההתעקשות של חברי הועדה הייתה שתהיה ועדה ייחודית שקבועה בחוק, וזו הוועדה הזו, זו הוועדה היחידה שבעצם שהיא ועדה קבועה בכנסת, שנקבעה בחוק, והמטרה הייתה לקבוע ועדה שבעצם תוכל לעשות שני דברים

שגית אפיק:  אחד, לייצר חלוקה של השימושים של אותם כספים שנכנסים לקרן, ושתיים, שהיא תוכל גם לעקוב אחר היישום

שגית אפיק:  זאת אומרת אם תחליטו כאן היום על חלוקה בדומה למה שמשרד האוצר מציע לכם, עם דיוקים שחברי הוועדה ויושבת ראש הוועדה יכניסו לאותה חלוקה, הוועדה הזו גם תוכל לפקח אחר כך ולראות האם אותם קולות קוראים שיצאו לרשויות יעשו מצ'ינג? או יעשו דברים אחרים? ובאמת לפקח שזה הולך ברוח הדברים שאתם רוצים להחליט עליהם כאן

שגית אפיק:  ולכן ההתעקשות של חברי הוועדה הייתה לקבוע ועדה ייחודית

שגית אפיק:       במקור, הצעת החוק הממשלתית, משרד האוצר ביקש שזה יהיה חלק מתקציב המדינה, והחשש של הוועדה שהכינה את הצעת החוק הייתה שהכספים ייבלעו במסגרת הגרעון, או לתקציב הביטחון, או להוצאות אחרות על החזר חובות וכיוצא באלה, וההתעקשות פה הייתה באמת לעשות כך שזה לא יקרה

שגית אפיק:       מצד שני, רצו חברי הועדה שחוקקו את הצעת החוק הזאת, שזה לא יהיה תקציב ב' לתקציב המדינה, אף שנוצרה אותה שונות והפרדה בין ועדת הכספים לוועדת הקרן, הוועדה הזו

שגית אפיק:  רצו שזה לא יהיה תקציב ב' במובן הזה שככל שעכשיו תתוקצב מטרה מסוימת במסגרת תקציב הקרן, בעצם מעכשיו תקציב המדינה בכיס, בידו השנייה יפחית את אותו שימוש מהמשרד הרלוונטי, או מהתוכנית הרלוונטית, ולכן נקבע אותו סעיף שנקבע, שהמטרה הייתה להגן על הכספים האלה ולא להפוך אותם לכספים שמשרד האוצר והממשלה מראש יניחו שהם יכולים להסתמך עליהם, כי ממילא הם נמצאים בתקציב הקרן

יונתן מישרקי: זאת אומרת שמשרדי הממשלה לא יוכלו לתקצב סעיפים דומים כאלה בשנתיים הקרובות

יונתן מישרקי:  זה אחד

יונתן מישרקי:  שתיים, הקול קורא שמשרד החינוך הוציא בשנת 2019 לתקצוב המטרות הללו, שמשום מה לא היה תקציב, בסופו של דבר לא הצליחו להכניס כסף לאותה תקנה

לימור סון הר-מלך: רוקנו את התקנה הזאת, כן

יונתן מישרקי: זאת אומרת שהיום אתה לא יכול להחיות אותה נכון?     

חגי גרוס: לא, אפשר להחיות אותה

לימור סון הר-מלך: רק שזה ייקח די הרבה

חגי גרוס: התקנה תוקנה כדי להוות צינור בשביל כאלה כספים לבינוי בתנועות הנוער

יונתן מישרקי: אבל לא מתקציבי המשרד?     

חגי גרוס: לא היה תקציב מעולם למשרד החינוך, וזה לשאלתו של חבר הכנסת ביטון

חגי גרוס:  מעולם המשרד לא תקצב בינוי לתנועות נוער

מיכאל ביטון: אתה טועה, אתם טועים

חגי גרוס: אז אני חושב שאני לא טועה

מיכאל ביטון: אני אגיד לך מה הטעות שלך, אתה משתמש במילה ממשלה

חגי גרוס: אני נציג משרד החינוך

מיכאל ביטון: עצור רגע

מיכאל ביטון:  אבל אתה לא חי בבועה

מיכאל ביטון:  יש ממשלה בישראל

מיכאל ביטון:  ממשלה בישראל מתקצבת מבני ציבור

מיכאל ביטון:  ממשלה בישראל שמה לכל מקום שבונה בתים הקצאה מהבתים למבני ציבור, ומתוכם גם בונים מבנים לתנועות נוער

מיכאל ביטון:  הפיס בנה מבנים לתנועות נוער בתיאום עם משרד החינוך ועל פי דרישתו של משרד החינוך וכלל את ההקצאה למבנים לתנועות נוער בתקציבו כאופציה, במקום כיתות של בית ספר

מיכאל ביטון:  אתה יודע שהפיס בונה כיתות בית ספר ואוטובוסים? והוא גם בנה מבנים לתנועת נוער

מיכאל ביטון:  אז להגיד שהממשלה לא בנתה מבנים לתנועת נוער זה לא נכון

מיכאל ביטון:  אולי משרד החינוך לא טיפל בזה, וזה מאכזב, אבל הממשלה בנתה וגופיה בנו, אז לא להגיד דבר שהוא לא נכון

חגי גרוס: אני נציג משרד החינוך, אז אני דיברתי בשם משרד החינוך, ומשרד החינוך לא תקצב מעולם בינוי לתנועות הנוער

חגי גרוס:  לגבי הפיס, הפיס עובד מול השלטון המקומי ולא מול משרד החינוך

מיכאל ביטון: לא נכון גם כן

מיכאל ביטון:  הממשלה משפיעה על הקצאות הפיס, זה לא נכון

לימור סון הר-מלך: חבר הכנסת מיכאל ביטון, עוד רגע אני חושבת שנוכל להתייחס לדברים צורה מסודרת

לימור סון הר-מלך:  אבל כרגע היועצת המשפטית עדיין לא סיימה לענות על השאלות המאוד מאוד חשובות שעלו פה, ואני רוצה את ההתייחסות שלה

שגית אפיק: אז זה בכיוון הפוך ממה שאמרת, זאת אומרת, הכוונה היא שהממשלה לא תוכל יותר לנצח לתקצב בתקציבה בינוי של תנועות נוער, אלא שכשהכסף ניתן בקרן, ככל שהייתה תוכנית כזאת בעבר לממשלה, הממשלה לא תוכל עכשיו להסתמך שמעתה ואילך הכספים האלה יצאו דרך תקציב הקרן, ומהצד השני אין כוונה, שאם השנה הוחלט להקצות את הכספים לתחום של בינוי תנועות נוער, ולתחום בריאות הנפש, גם בשנת 2025 הממשלה, אף עם היא אותה ממשלה, והוועדה אף עם היא אותה ועדה, תהיה מחויבת להמשיך ולתקצב את הכספים האלה דרך תקציב הקרן, אלא הכוונה באמת הייתה לאפשר לוועדה הזאת מרווח רחב יחסית של שיקול דעת, וגם לממשלה, לא לחשק את הממשלה בשום אופן בהקצאה השנתית שנעשית על ידי הוועדה הזאת

יונתן מישרקי: וגם לא לחסוך לממשלה

שגית אפיק: וגם לא לחסוך לממשלה, נכון נכון

מיכאל ביטון: אבל את לא רואה טעם לפגם שהממשלה הפסיקה תקצוב של משהו ב-2019 ועכשיו זה חל עלינו? או עשתה קול קורא והתכוונה לממן משהו ומצאה פתאום?     

שגית אפיק: אז תראה, א' אומרים לי כאן שלא הופסקה התמיכה

שגית אפיק:  וב' אני לא בטוחה שאני רואה בזה טעם לפגם

שגית אפיק:  אני כן חושבת שחד משמעית הוועדה הזו יכולה להציע שימושים שונים ויכולה לייצר חלוקה אחרת

שגית אפיק:  אני לא בטוחה גם שכשחוקקו את החוק הכוונה הייתה באמת שחלוקת הכספים האלה תיעשה כמו שאמרה נציגת משרד האוצר, למטרה אחת ולשם ילך רוב הכסף

שגית אפיק:  יכול להיות שאפשר גם לייצר איזו חלוקה מעט אחרת, אבל יש גם יתרונות לחלוקה קבועה של כסף

מיכאל ביטון: אבל זה לא מסיר אחריות מהם לדורות הבאים?     

שגית אפיק: זה לא אמור להסיר אחריות מהם לדורות הבאים

מיכאל ביטון: אבל בואי נראה את הדינמיקה, עכשיו הקצנו למועדוני נוער

שגית אפיק: אז אני דווקא חושבת שבגלל שזו השנה הראשונה שהוועדה הזו זוכה לחלק את הכספים האלה, ובעצם להתוות את הדרך לוועדות הבאות ולחלוקות הבאות, אז כן חשוב שתעמדו על העקרונות של החלוקה כמו שצריכים לראות אותם לנכון לצד

מיכאל ביטון: אבל הנה שאלה מה עשית? אני מניח שחסרים מאות מבנים לתנועות נוער, לא אחד

מיכאל ביטון:  הדבר הזה שנתקצב יממן עשרות בודדות, זאת אומרת שהאתגר הזה הוא לפנינו עשרות שנים

מיכאל ביטון:  אז בגלל שזה הגיע לקרן, לא נראה בעוד שנה-שנתיים סעיף תקציבי במשרד החינוך לבינוי מכספו?     

שגית אפיק: אני אומרת שכן, בוודאי שאפשר

שגית אפיק:  להיפך

מיכאל ביטון: אנחנו יכולים להתנות את זה?      

שגית אפיק: אני מציעה שתתחילו בכך

שגית אפיק:  הייתי מציעה שתתחילו לקבל נתונים באמת על פריסה רב שנתית

מיכאל ביטון: כן, את זה נבקש

שגית אפיק: ולראות באמת בכמה מבנים מדובר, ולהבין את הסיטואציה העובדתית

שגית אפיק:  אני מגיעה לזה

שגית אפיק:  אז אמרתי שהיו שלוש מטרות לנגד עיני הוועדה, המטרה השנייה הייתה שהחלוקה תיעשה פה בשיקול דעת יחסית רחב

שגית אפיק:  אנחנו השווינו את זה לתקציב משרד הביטחון, כשם שאמנם סך התקציב עובר מאושר על ידי ועדת הכספים, אבל חלוקת השימושים נעשית על ידי הוועדה המשותפת לתקציב הביטחון, ויש לה מרחב גבוה יחסית של שיקול דעת בתוך התקציב, בחלוקת השימושים, וההנחה הייתה שהוועדה הזו גם אם בסכומים נמוכים יותר, תעשה את אותה העבודה המשמעותית

שגית אפיק:  ואמרה כאן יושבת ראש הוועדה בתחילת הדברים שלא מצביעים היום, אלא שהכוונה היא לפתוח באיזשהו שיח ולהבין את הדברים בצורה רחבה יותר

שגית אפיק:       המטרה השלישית הייתה אין ספק שכספי ההיטל מגיעים מתחום מסוים, מתחום הגז והדיונים בוועדה התמקדו על כך

שגית אפיק:  בהמשך, כעבור כחמש שנים, הוטל היטל נוסף על רווחים של חברת כיל שתחום עיסוקה היה בנגב והוספו למעשה לחקיקה שני תיקונים

שגית אפיק:  התיקון האחד שעוסק באמת באנרגיות מתחדשות כפי שנאמר כאן, והתיקון השני שעוסק בעידוד תעסוקה בנגב

שגית אפיק:      במקור, הוועדה רצתה שלכל הפחות לשימוש של אנרגיות מתחדשות, והסעיף הזה גם עבר הרבה גלגולים בעת החקיקה שלו, רצו שתהיה התייחסות יותר פרטנית לאנרגיות מתחדשות בתחום הימי, למחקר ופיתוח בתחום הימי, והסעיף עבר גלגולים רבים

שגית אפיק:  היה רצון גם שהחוק יקבע את האחוזים שבהם יצטרכו לתת עבור האנרגיות המתחדשות

שגית אפיק:       אבל בסופו של דבר אחרי הרבה שיח התנגדות של משרד האוצר, והבנה גם של הוועדה שחוקקה את החוק הזה, שקביעה של אחוזים וקביעה חד ערכית חד משמעית שצריך להקצות כספים באופן ברור והחלטי ושאינו משתמע לשתי פנים, כל שנה ושנה על ידי תקציב הקרן, עלול בעצם לחשק את המטרות החברתיות כלכליות, ואת שיקול הדעת הרחב שרצו להקנות לוועדה הזו, שתחלק את הכספים, הוחלט למעשה על סעיף שהוא יחסית יותר חלש במובן הזה, בשאלה האם הוא מחייב את הוועדה ואת הממשלה להקצות כספים למחקר ופיתוח לאנרגיות מתחדשות, וגם לעידוד תעסוקה בנגב? והסעיף באמת אומר שעל הממשלה לצרף להצעתה הסבר כיצד היא - - -     

יוראי להב-הרצנו: סכום

שגית אפיק: לא לא כתוב

יוראי להב-הרצנו: כתוב, הצעת הממשלה תהיה מפורטת ויצורפו לה הסכום המוקצה

שגית אפיק: נכון, ויצורף לה הסכום המוקצה, נכון, ויצורף לה הסכום המוקצה למחקר ופיתוח ולעידוד תעסוקה בנגב

שגית אפיק:  בשיח מקדים שעשינו עם משרד האוצר, אז ציינתי בפניהם שעמדתי בעניין הזה, ופה יש בינינו מחלוקת מסוימת שאני תכף אעמוד עליה, שעמדתי היא שככל שמביאים בפני ועדת הקרן פעם ראשונה תקציב שמחלק את כספי הקרן, לכל הפחות על המשרד לפרט מדוע הוא החליט שלא לכלול סכום עבור תקציב לאנרגיות מתחדשות ולמחקר ופיתוח

יוראי להב-הרצנו: הוא רשאי?     

שגית אפיק: עמדתי היא שגם שהוא רשאי לעשות את זה כן, אני לא חושבת שהוא רשאי לעשות את זה לאורך שנים

שגית אפיק:  אני חושבת שהוא רשאי לעשות את זה בוודאי בהקצאה ראשונה הוא יכול לומר לא מצאנו לנכון בהקצאה ראשונה שבה אחרי הרבה שנים של ליישום החוק, הוא רשאי שלא לכלול סכום ביחס לזה, הוא צריך להסביר למה הוא בחר שלא לכלול סכום כזה

שגית אפיק:  הוא צריך לתת הסבר למה הוא מצא לנכון להביא מטרות אחרות ולא להתייחס לשתי מטרות שאכן נכללות בהצעת החוק

יוראי להב-הרצנו: מה הנפקות שבפעם הראשונה למול הצעת החוק?     

שגית אפיק: אני אגיד, גם בפעם השנייה הוא יכול לעשות את זה

שגית אפיק:  אבל בעיניי, הוא לא יכול לעשות את זה לאורך כל חלוקה וחלוקה שתחזור על עצמה

יוראי להב-הרצנו: למה? מה ההבדל בין הפעם השנייה לחמישים?     

שגית אפיק: אני אסביר למה הוא יכול

שגית אפיק:  הנפקות היא כזו שמצד אחד כשאני סוקרת את ההיסטוריה החקיקתית של הסעיפים האלה, זה לא שהוועדה שקבעה את החוק הזה, זה לא שהמחוקק בא וקבע שיש לחלק למטרות האלה

שגית אפיק:  המחוקק קבע אמירה כללית, שהמטרות צריכות להיות מטרות חברתיות כלכליות, לצידן הוא קבע שחייבת להיות התייחסות ספציפית למחקר ופיתוח ולאנרגיות מתחדשות, ההתייחסות הספציפית הזו על ידי הממשלה, על ידי משרד האוצר צריכה להיות כזו שמסבירה למה הוא מצא לנכון לכלול

שגית אפיק:  כמובן שהיה עדיף אולי שייכלל תקציב כזה גם בפעם הראשונה

יוראי להב-הרצנו: איך היית מנסחת את זה אחרת? הרי הצעת הממשלה תהיה מפורטת ויצורפו לה סכום שמוקצה לטובת אנרגיות מתחדשות

יוראי להב-הרצנו:  זאת אומרת אין לי דרך טובה יותר לנסח אלא אם כן - - -

יוראי להב-הרצנו:  עכשיו, יש בזה הגיון, קראתי את דברי ההסבר של ההצעה וגם חלק מהדיונים שלה

יוראי להב-הרצנו:  מדובר פה בכספים שנלקחים ממשאבים שמזהמים את הסביבה שלנו, שתורמים לפליטות הפחמן

שגית אפיק: נכון ולכן אני חושב שאי אפשר יהיה לאורך השנים להביא כל פעם מחדש את התקציב לוועדה הזו בהיעדר התייחסות ספציפית שכוללת גם סכום שיהיה צריך לאפשר את החלוקה שלו כאן

שגית אפיק:  בהינתן זה שזו השנה הראשונה שיש לה סכומים גם יחסית פחות גבוהים ממה שצפו מלכתחילה כשעשו את הצעת החוק, אני חושבת שבחירת משרד האוצר, והם יצטרכו להסביר למה הם בחרו שלא לכלול כאן סכום?     

יוראי להב-הרצנו: אני מצטער שאני מתעקש, כי מאחר והצעת החוק היא מאוד מפורטת, עשיתם עבודה טובה, יש פה התייחסות לזמנים בהרבה מאוד מהסעיפים האחרונים

יוראי להב-הרצנו:  זאת אומרת בשנה האחרונה 3

יוראי להב-הרצנו: 5 מההיטלים, שנה אחרי זה, אחרי 10 שנים

יוראי להב-הרצנו:  אין פה שום התייחסות לשנה הראשונה, לשנה השנייה, ולכן אני לא מצליח להבין מאיפה את אומרת שמבחינתך זה בסדר אם בשנה הראשונה והשנייה?     

שגית אפיק: יאמר לך משרד האוצר, וזה הוויכוח שלי איתם, לשיטתם לאורך כל השנים הם יכולים להביא סכום אפס לתקציבים האלה של אנרגיות מתחדשות

יוראי להב-הרצנו: איפה זה כתוב?     

שגית אפיק: לשיטתי הבקשה היא

לימור סון הר-מלך: זה לא יקרה

יוראי להב-הרצנו: אני לא סומך עליכם אני מצטער

יוראי להב-הרצנו:  אני לא אמור לסמוך על ההבטחה שלכם, אני אמור להסתמך על הוראות החוק

שגית אפיק: עכשיו רגע, מגיע אליכם תקציב מסוים לחלק אותו, אני חושבת שאתם צריכים לקבל את מלוא ההסברים ממשרד האוצר, למה הוא החליט שלא לכלול כספים לאנרגיות מתחדשות?     

יוראי להב-הרצנו: אני לא יכול לסמוך על ממשלה שמביאה בפני הכנסת חוקים - - - לחוק אוויר נקי

מיכאל ביטון: אבל זה פתיר, יש פה רעיון טוב

יוראי להב-הרצנו: לימור, אני חייב לומר, הממשלה הזו הביאה חוקים שמחוקקים לחוק אוויר נקי - -     

לימור סון הר-מלך: לא לא לא אני חושבת שאני אפשרתי לך לדבר

יוראי להב-הרצנו: ועכשיו את אומרת לי תסמכו עליי זה לא יקרה בשנים הבאות

יוראי להב-הרצנו:  אז מה אני אמור להבין? החוק הזה מאוד מפורש

לימור סון הר-מלך: לא לא, אני לא אמרתי לך לסמוך עלינו, אני רק אומרת שכשהם יצטרכו יהיה פה

יוראי להב-הרצנו: בוודאי שלא, על האוצר שלא כל כך ששים להשקיע בתשתיות של אנרגיות נקיות

לימור סון הר-מלך: דרך אגב אנחנו נדרוש שחלק מההצעה שהם יביאו, יהיה כתוב שם שזה לא מחייב ושבאמת תהיה איזושהי התחייבות אפילו

שגית אפיק: ויכול להיות שתמצאו גם פתרונות לשילוב, כמו שאומרת יושבת הראש, למתן תקציבים לאנרגיות מתחדשות

מיכאל ביטון: זה אפשרי

שגית אפיק: יש לזה גם חשיבות

יוראי להב-הרצנו: אני שואל את עמדתך המשפטית

שגית אפיק: עמדתי המשפטית היא שרצוי מאוד מאוד שיכללו פה סכומי תקציב לאנרגיות מתחדשות, חד משמעית זו עמדתי

שגית אפיק:  גם כמי שליוותה את החוק הזה, הכסף הזה מגיע משם וצריך לחזור לשם

מיכאל ביטון: שגית, לא קיבלתי תשובה איך לא תהיה פה בריחה מהאחריות של הבעיה הזאת מהמדינה? הרי חסרים מאוד מבנים לתנועות נוער

מיכאל ביטון:  אם יכניסו את ארגוני הנוער, זה יכול להיות אלף מבנים

מיכאל ביטון:  אז איך אם אנחנו נקצה השנה - - -     

לימור סון הר-מלך: שאלה מצוינת אבל כבר שאלת אותה

מיכאל ביטון: לא קיבלתי תשובה

שגית אפיק: אני לא יודעת לענות על זה תיאורטית, צריך לראות את ה - - -     

מיכאל ביטון: לא, מה אנחנו צריכים לעשות כוועדה מול המשרד שהוא בא ואומר אני צריך מבנים לתנועות נוער, אנחנו אומרים לו קח, נעשה את זה יצירתי, נשים פאנלים סולאריים, אבל איך בשנה הבאה זו לא תהיה הבעיה שלנו עשר שנים?     

שגית אפיק: אז תראה, א' לפי מה שאני רואה וזה גם אני ארצה שיסבירו ממשרד האוצר, אני רואה שתקציב למבני נוער ביקשתם גם ל-2023 וגם ל-2024, אז בעצם יש פה איזושהי חזרתיות מסוימת

שגית אפיק:  אז כן תסבירו איך אתם רואים?     

מיכאל ביטון: אין בעיה, נגיד לשנתיים, אבל בשנה השלישית הרי זה לא יפתור הכסף הזה

מיכאל ביטון:  החוסר, והם יציגו אותו, אנחנו נדרוש פה דוחות מה החוסר האמיתי? מה יהיה בשנה השלישית הרביעית? אותו דבר שתמר לא רצתה לעשות פתאום ייגזר פה

מיכאל ביטון:  הרי אם החוסר הוא 500 מבנים, והכסף הזה בונה 50 מבנים, אז את תבני 100 מבנים

תמר לוי בונה: רגע, חבר הכנסת ביטון אני רגע חולקת עליך בתפיסה לגבי מהו בינוי

תמר לוי בונה:  מחר אתה מקצה מתוך 13 תנועות נוער, אתה מקצה או לכולן או למחצית מהן, תנועת הנוער לא קורסת מחר בגלל שאין לה מבנה חדש, היא יכולה להמשיך במבנה הקיים

תמר לוי בונה:  התשתיות שלה ישודרגו, ישופצו, אבל זה לא שהיא תקום מחר בבוקר לשוקת שבורה

תמר לוי בונה:  אם אתה שם חשמל מים, שכר של עובדים - - -     

מיכאל ביטון: אבל זו לא השאלה

מיכאל ביטון:  למה את לא עונה לי על השאלה? נבנה שנתיים בניינים לתנועת נוער

מיכאל ביטון:  מה קורה בשנה השלישית?     

תמר לוי בונה: הניסיון הוא להימנע ממצב שבו בבוקר אחד הכסף לא מגיע ותנועות קורסות

מיכאל ביטון: זאת אומרת שהמדיניות שלכם זו בקשה לשנתיים?     

תמר לוי בונה: לא לא, תן לי רגע להשלים ואני אסביר, אבל תן לי רגע להגיד לנקודה בסוף משפט

שגית אפיק: לא, היא מבחינה בין מבנים לפעולות, היא אומרת יהיו מבנים

מיכאל ביטון: לא פעולות, השאלה על מבנים עכשיו

שגית אפיק: אבל לא תהיה קריסה של תנועת הנוער

מיכאל ביטון: בסדר הבנתי

תמר לוי בונה: תני לי שניה, אני מבחינה בין הוצאות שבמהות שלהן הן חד פעמיות ואין בהן כדי לשנות האם גוף מסוים או פעילות מסוימת קורית או לא, אלא רק לארגן את החלל שלהם

תמר לוי בונה:  אם יש שני בניינים ויש לך כסף רק לבניין אחד, אז אחד משופץ ואחד לא, האחד שאיננו משופץ לא קורס אין שום צורך ממך כוועדה, כקרן, להקצות אחרי זה בינוי גם למקומות אחרים

תמר לוי בונה:  להבדיל, אם אתה עושה משהו בשוטף, אני מבטיחה לך שכמעט אין שום סיכוי שאתה לא תקצה את זה לנצח

תמר לוי בונה:  אני מוכנה גם להראות לך שבשנה הבאה - - -     

מיכאל ביטון: אבל אני שואל אותך כאוצר

מיכאל ביטון:  את הגשת בקשה לשנתיים

תמר לוי בונה: הממשלה

מיכאל ביטון: לא משנה, כולנו

מיכאל ביטון:  רוצים לבנות מבנים לנוער לשנתיים

תמר לוי בונה: אוקיי

מיכאל ביטון: בשנה השלישית כאוצר, את תניחי עוד פעם בקשה כזאת? כי השנתיים האלה פותרות 10% מהבעיה, נניח

תמר לוי בונה: זה תלוי בממשלה ובמדיניות שלה

תמר לוי בונה:  אבל אני אסביר לממשלה ולמדיניות שלה שאין הכרח כזה, כלומר, זה לא

מיכאל ביטון: ברור שאין הכרח רק רציתי להבין את הכיוון

תמר לוי בונה: אבל אם הממשלה תשים על חשמל ומים אז אני אגיד לה שתהיה לה בעיה קשה להפסיק את זה

מיכאל ביטון: לא דיברנו על חשמל ומים עכשיו

תמר לוי בונה: אם הממשלה תרצה להפסיק בינוי, לא אמורה להיות בעיה תפעולית עם זה

מיכאל ביטון: אבל שאלה הפוכה, נגיד שנתת לעיר מתנה, ונתת לה בניין חדש לפעילות נוער

מיכאל ביטון:  האם לא כדאי לבדוק אם יש תקציבי פעילות לנוער שם?     

תמר לוי בונה: אז אתה מדבר כבר על הקול הקורא

שגית אפיק: אבל זה כבר היישום

מיכאל ביטון: לא, עכשיו אנחנו ועדה, נאשר את הבניין, נלך איתכם קדימה, עירייה X קיבלה בניין, האם תהיה התניה שהיא קיבלה את הבניין תמורת פעילות?     

תמר לוי בונה: קשה לי להבין שמשרד החינוך יוציא קול קורא שבו מתקצב בינוי בלי שיש פעילות, אבל זה בסוף קול קורא שמשרד - - -     

לימור סון הר-מלך: כן, הנה מצוין, בהמשך לדברים, אנחנו חייבים להתקדם, הזמן שלנו הוא הולך וקצר

לימור סון הר-מלך:  ויש עוד רבים שהגיעו וטרחו ואני רוצה שגם קולם יישמע

לימור סון הר-מלך:  אני רוצה עכשיו באמת את חוות הדעת של נציג משרד החינוך

לימור סון הר-מלך:  מר חגי גרוס מנהל מינהל חברה ונוער, בבקשה

חגי גרוס: אז תודה רבה על ההזדמנות 

חגי גרוס: אני חושב שיש פה הזדמנות חד פעמית וראשונית לתקן עוול של 75 שנים

חגי גרוס:  אם הייתי צריך לחבר איזשהו נקודת כובד של חברה כלכלה ורווחה, אז הרי תנועות הנוער הם אלו שעונים על הקריטריון הזה, ולכן בינינו מוצדק מאוד התקצוב של הבינוי

חגי גרוס:       תנועות הנוער פועלות, חבר הכנסת ואטורי דיבר על המבנים שהילדים שלו פועלים, אנחנו בסיורים שלנו לצערנו רואים איך הם פועלים גם בדשא או ביערות, ולכן גם את העוול הזה צריך לתקן

חגי גרוס:  הקול קורא שאנחנו נוציא ביחד עם אגף הבינוי אצלנו, בדיוק נועד לענות על השאלות שלך, חבר הכנסת ביטון

חגי גרוס:       בקול הקורא יהיה תקצוב דיפרנציאלי, תהיה העדפה לפריפריה ולרשויות שאין להן ממילא, או למקומות שאין מבנים של תנועות הנוער, ובקול הקורא אנחנו גם נדאג שרשות תדאג לממן וגם תנועת הנוער תחתום על זה שהיא זאת שתממן את התקצוב של ההפעלה השוטפת

חגי גרוס:  ולכן אם אתה שואל אותנו, ונמצאים פה גם נציגי תנועת הנוער בכבודם ובעצמם, אנחנו לא דואגים מפילים לבנים, להיפך, כרגע המצוקה היא שאין בית לאותם חניכים שאחרי זה גדלים להיות המנהיגים שיושבים פה מסביב לשולחן, המנהיגים של עם ישראל

מיכאל ביטון: ושאלת המשך

מיכאל ביטון:  הרי בתי ספר הם יכולים להיות בתי ספר קהילתיים, בבוקר הם מלאים בילדים, בערב הם ריקים שוממים

מיכאל ביטון:  תנועת הנוער פועל בערב

מיכאל ביטון:  האם ניסיתם לשלב? להפעיל את המבנה החדש הזה שהם ינצלו תשתית בית ספרית, אולמות ספורט ודברים אחרים? ומה המדיניות שלכם לגבי ארגוני נוער, שהייתה פה פניה משפטית? האם הם מופלים לרעה באירוע הזה?     

חגי גרוס: אז הם לא מופלים לרעה

חגי גרוס:  דווקא זה בדיוק העניין, שבתקנת ארגוני הנוער הם רשאים לפעול בבתי הספר, ואנחנו מנסים לעזור להם כמיטב יכולתנו

חגי גרוס:  בתקנת תנועות הנוער יש בידול ותנועות הנוער לא יכולים לפעול בבתי הספר מסיבות שונות, ולכן המצוקה הגדולה יותר נמצאת בתנועות הנוער

יוראי להב-הרצנו: יש אפשרות לקבל את ההתייחסות של משרד האוצר ביחס לדברים של היועצת המשפטית לכנסת? למה בחרתם להתעלם מהוראות החוק ולא להעביר כבר בשנה הראשונה או השנייה כספים לאנרגיות מתחדשות? זה לא מספיק חשוב בעיניכם? האם אתם מתחייבים שבשנים הקרובות מעבר לשנה הראשונה והשנייה, יועברו כספים בהתאם להוראות החוק?     

אסתי פלדמן: אני אענה בהיבט המשפטי, ואם תרצה הרחבה נוספת

יוראי להב-הרצנו: אני אשמח לעמדה הנורמטיבית, משפטית או לא משפטית

אסתי פלדמן: אני אענה בהיבט לחובות של הממשלה

יוראי להב-הרצנו: זו קרן שהתמלוגים שלה מגיעים ממשאב מזהם, שתורם לפליטות הפחמן

יוראי להב-הרצנו:  מן הראוי, וכך חשב המחוקק להקצות חלק מהמשאבים למו"פ של אנרגיות מתחדשות ולאנרגיות מתחדשות

יוראי להב-הרצנו:  מדוע זה לא מופיע בתמלוגים שלכם, או בהצעה התקציבית שהוגשה?     

אסתי פלדמן: אני חושבת שתמר התייחסה לעניין הזה

שגית אפיק: במשפטית, תתייחסי משפטית

אסתי פלדמן: בחוק הזה, מבחינת מה שהוטל על הממשלה, יש פה שני סעיפים, האחד אומר את זה מאוד ברור, סכום ההקצאה השנתי ישמש מידי שנה להקצאות למטרות חברתיות, כלכליות וחינוכיות

אסתי פלדמן:  יש כאן הוראה לממשלה, לא ניתן לחרוג ממנה

אסתי פלדמן:  זה מגרש המשחקים שבו אנחנו משחקים

אסתי פלדמן:  אנחנו צריכים להביא הצעה שנמצאת בתוך אותם מטרות

אסתי פלדמן:       אחר כך בשכבה השנייה, וכשהמחוקק, שאלת מקודם איך אנחנו אמורים לדעת? המחוקק יודע לחלק בין כשהוא מחייב את הממשלה לעשות משהו או מחייב בכלל, לבין איזושהי קריאת כיוון, וכן אין ספק שבסעיף קטן ד' יש קריאת כיוון לממשלה, בדרך שהיא עקיפה במובן זה, שאומר, להצעה אתם תצרפו את הסכומים עבור המטרה הזו והמטרה הזו, כשמדובר כאן כן באיזושהי קריאת כיוון לממשלה שהוועדה והכנסת רואים לנכון שאלו מטרות ראויות וכדאי לשאוף לשם

אסתי פלדמן:  אבל אין פה חובה

לימור סון הר-מלך: יש חובה להתייחס

אסתי פלדמן: יש חובה להגיד מה הסכום, אך אין חובה להקצות

מיכאל ביטון: אז אפשר לפתור את הבעיה

שגית אפיק: הם הגישו הצעת תקציב מחודשת שהם כתבו בה אפס, אבל אני אומרת שני דברים,

לימור סון הר-מלך: מיכאל ביטון יש לנו פתרון, אבל חכו

יוראי להב-הרצנו: זה אות מתה מבחינתכם

יוראי להב-הרצנו:  גם זה וגם תעסוקה בנגב

אסתי פלדמן: אני רק אומרת השנה, בפעם הראשונה, היו הרבה מאוד מטרות שהיה אפשר להקצות עליהן

אסתי פלדמן:  כמו כל תהליך תקציב והצעת תקציב, מעלים את כל ההמלצות לשר האוצר, שר האוצר מגבש, מציע בפני הממשלה, הממשלה מאשרת ומביאה את זה בפניכם

יוראי להב-הרצנו: זאת אומרת היה דיון מקצועי בתוך משרד האוצר שבו דנתם לעומק גם באנרגיות מתחדשות, לפי הוראות החוק?     

מיכאל ביטון: מול כל משרדי הממשלה?     

יוראי להב-הרצנו: ואמרתם זה לא מספיק חשוב, נבחר בדברים אחרים

אסתי פלדמן: אני אפנה את השאלות האלה לתמר

מיכאל ביטון: נגיד רווחה וסביבה הגישו לכם הצעות?     

אסתי פלדמן: שר האוצר השיב כאן קודם והוא אמר המטרות האלה מאוד מאוד מאוד חשובות

מיכאל ביטון: לא, אבל בתהליך השוויוני משרדי ממשלה הגישו לכם הצעות? סביבה? רווחה? שוויון חברתי? כלכלה? שמותאמים לקרן הזאת

מיכאל ביטון:  האם הגישו לכם הצעות לשימוש?     

יוראי להב-הרצנו: האם התנהל דיון סביב שני הנושאים?     

מיכאל ביטון: אז מי שלף את שני הנושאים האלה דווקא? אם משרדי הממשלה לא יכולים להציע

לימור סון הר-מלך: רק שניה אני רוצה את השאלות האלה, יועץ שר האוצר עומר רחמים, בבקשה     

עומר רחמים: שלום לכולם בוקר טוב

מיכאל ביטון: אהלן, שלום

עומר רחמים: טוב לראות את חברי הכנסת אחרי חג העצמאות

מיכאל ביטון: תודה

עומר רחמים: אני רוצה רגע, השר היה פה בבוקר, טיפה להרחיב את מה שנאמר, אני חושב שזה יענה גם על השאלות של חבר הכנסת ביטון וגם לשאלות של חבר הכנסת להב הרצנו

עומר רחמים:  אנחנו בעצתם נדרשנו בפעם הראשונה לנהל את התהליך הזה שאנחנו צריכים להציע לממשלה ולאחר מכן גם לוועדה את השימושים של הכסף של הקרן

עומר רחמים:       ברור שהפעם הראשונה מבחינת האופן שבו הדבר הזה יקרה, היא מאוד משמעותית, וכשזה ייעשה בצורה טובה ונכונה בפעמים הראשונות זו תהיה קריאת כיוון לאופן שבו ישתמשו בכסף לאורך זמן לאורך השנים

עומר רחמים:  ולכן, השר סמוטריץ' מאוד השקיע גם בשיח פנימי במשרד, תקני אותי תמר, אני חושב שהתנהלו על זה שניים או שלושה דיוני עומק עם אגף התקציבים יותר, בתוך משרד האוצר פנימה גם הוצג המצב החוקי וגם לאחר מכן הוצגו האפשרויות שהחוק ביקש מהממשלה, משר האוצר, לשים אליהם לב

עומר רחמים:       אחד הדברים שעלו בצורה מאוד מובהקת בדיונים, שבשלב הזה שהסכומים הם יחסית קטנים, כמובן אני לא מזלזל באף שקל, אבל יחסית כשאנחנו מדברים על קרן עושר ואנחנו בסוף עומדים בסכומים יחסית קטנים למה שהקרן בעזרת ה' עוד תעשה לאורך השנים, ואנחנו בעצם נדרשנו להתלבטות אמיתית, כי כמו שהשר אמר קודם, אני חושב שאין חולק, חבר הכנסת להב הרצנו, על זה שכל מה שהמחוקק העיר את תשומת הלב בחוק, אין חולק על זה שזה חשוב

עומר רחמים:       אני אנסה לצייר את התמונה ממש בקצרה

עומר רחמים:  עכשיו, מה שהתברר יחסית מהר בדיונים, שאם בעצם, בסכומים הנוכחיים, בשנות התקציב הקרובות, ילכו לכל הדברים שאותם המחוקק הציע, ואני מדבר על התעסוקה בנגב, מעבר למה שהמחוקק כמו שאמרה אסתי, קבע לנו, אנחנו בעצם לא נשתמש בכסף הזה בקרן האושר אלא הכסף הזה עלול להתפזר לטיפות קטנות מידי, ובסוף אנחנו רוצים למלא פה איזו אמבטיה

עומר רחמים:       השר סמוטריץ הלך לשני דברים, שהם במהותם דברים ששייכים למרחב מאוד לא פוליטי, אלא יש בו נציגות לכלל העם, יהודים ושאינם, בימין ובשמאל, כלומר תנועות הנוער זה דבר שהוא באופן מובהק, שייך לכלל הרוחב של החברה הישראלית, וגם לעניין בריאות הנפש אז ברור שבריאות הנפש הייתה בחצר האחורית במשך הרבה שנים

עומר רחמים:  עכשיו, כשאנחנו מדברים על קרן האושר ואנחנו רוצים דבר שיחזיק לאורך זמן בוודאי שאנחנו רוצים ללכת על משהו שיהיה רלוונטי לעניין הזה

עומר רחמים:  כשאנחנו הולכים על התהליכים האלה אז אנחנו בסוף גם חשבנו על דברים שבהם - - -     

מיכאל ביטון: אבל בתהליך, יכולים להיות כל מיני משרדי ממשלה רלוונטיים לדיון

מיכאל ביטון:  אז איכות הסביבה, רווחה, שוויון חברתי, היה להם מה להגיד לכם? או שבכלל לא שמעתם אותם, וזה היה דיון פנימי באוצר?     

עומר רחמים: חבר הכנסת ביטון איך זה יכול להיות דיון פנימי באוצר אם זה דבר שאושר על ידי הממשלה? הרי בסופו של דבר הממשלה אישרה את התקציב שהונח לפניכם

עומר רחמים:  וכל השרים הרלוונטיים

מיכאל ביטון: אז הוצע לאיכות הסביבה להגיש הצעות?     

עומר רחמים: אני לא מבין את השאלה

עומר רחמים:  מליאת הממשלה אישרה את הדבר הזה

מיכאל ביטון: הייתה בחירה של שני מהלכים עכשיו, בחרתם שני מהלכים

מיכאל ביטון:  האם עמדו בפניכם 100 הצעות או בחרתם 2 מתוך 2?         

יוראי להב-הרצנו: אני אסביר, כי החוק מה שהחוק מורה, או לפחות מה שפה הוסבר על ידי אסתי פלדמן, זה שהמחוקק ביקש להבנות את שיקול הדעת של הממשלה בהקשר הזה, ולבחור ספציפית שני נושאים, ששניהם קשורים קשר ישיר לכלכלה רווחה

יוראי להב-הרצנו:  ולכן אני שואל, איזה הצעות שקלתם בנושא של מו"פ והשקעה באנרגיות מתחדשות והסרתם מהשולחן? איזה הצעות בחנתם בתחום התעסוקה שקשור לעידוד התעסוקה בנגב שבחנתם ואמרתם עוד שלוש שנים? איזה הצעות? זאת אומרת האם בתהליך שקלתם הצעות שקשורות למה שהמחוקק ביקש ממכם לשקול בזמן שגיבשתם את ההצעה שהובאה פה?     

עומר רחמים: אני אענה

עומר רחמים:  אני לא יודע להיכנס בנקודת הזמן הזאת, ואני מוכן לבדוק את זה אם תרצה, חבר הכנסת להב הרצנו

עומר רחמים:  אני לא יודע להגיד איזו הצעה ספציפית

יוראי להב-הרצנו: איזו הצעות נשקלו? האם משרד האנרגיה היה מעורב בגיבוש ההצעות הללו?     

תמר לוי בונה: אני חושבת שכן

יוראי להב-הרצנו: משרד הגנת הסביבה? זרוע התעסוקה?     

תמר לוי בונה: אני רגע אסביר

תמר לוי בונה:  אנחנו בסוף כאגף תקציבים, כמשרד האוצר חשופים לכלל ההוצאות ולכלל הצרכים של המשרדים ועל כן אנחנו מכירים הרבה מהצרכים שלהם

תמר לוי בונה:  העלנו הצעות מתחומים רבים, ומעולמות שונים, אם ירצו לפרט ירצו לפרט, ואני לא חושבת שזה המקום לעשות א הפירוט הזה ולהגיד ולפרט את כל הדברים שלא נבחרו

יוראי להב-הרצנו: תמר, יש חוק

יוראי להב-הרצנו:  אתם מביאים הצעה שאמורה לשקף את מה שהחוק מורה

יוראי להב-הרצנו:  אתם באים לפה ואומרים יש פה שני סעיפים שבהם המחוקק הבנה את שיקול דעתכם, או לפחות ביקש ממכם לקיים דיון, ובחרתם לפסול את אותם הסעיפים ולא להכניס אותם

יוראי להב-הרצנו:  תכבדי את הכנסת, תכבדי את המחוקק שחוקק את החוק, את היועצת המשפטית שסייעה בזה, ותסבירי איזה דיונים קיימתם על שני הסעיפים הספציפיים שמופיעים? אין פה עוד סעיפים

עומר רחמים: חבר הכנסת לה הרצנו אתה הרי מבין

שגית אפיק: כדי להגיד שאתם רוצים להקצות אפס למחקר ופיתוח לאנרגיות מתחדשות ולעידוד תעסוקה בנגב, הייתם צריכים לקיים שיח כלשהו שבסופו כתבתם בהצעת התקציב המתוקנת שהחלטתם לתת אפס

שגית אפיק:  אתם יכולים להסביר לחברי הכנסת את זה? את התהליך הזה שהביא אתכם להקצאה של אפס?     

תמר לוי בונה: כן

תמר לוי בונה:  שוב, זה יותר בספירה של יועץ השר

תמר לוי בונה:  אבל אני רגע אגיד, אני חושבת שהוא ענה את התשובה הכי נכונה

תמר לוי בונה:  בסוף יש כאן, שזה הצעד שאני יודעת להסביר עליו

מיכאל ביטון: למה זה בספירה של יועץ השר? אתם לא עושים תהליכים מקצועיים מול משרדי הממשלה?     

תמר לוי בונה: אני אסביר אנחנו עושים, אבל רגע על השימושים עצמם

מיכאל ביטון: אבל תמר, איפה נולדו שני הסעיפים האלה? באוצר? או במשרדי הממשלה? ואיזה משרדים קיבלו זכות להגיד ואיזה משרדים לא קיבלו זכות להגיד?     

תמר לוי בונה: רגע, חבר הכנסת ביטון, אני רק אגיד דבר אחד, אני חושבת שהתשובה היא שיש סכומים קטנים השנה, ואני חושבת שזה גם בסוף על מה שאתם צריכים להסתכל

תמר לוי בונה:  יש המון שימושים, מטרות חברתיות, וחינוכיות וכו' וכו', אנחנו המלצנו לעשות על יחסית מעט מטרות, ולא לתת פרגמנט לכל מטרה, ואז בתוך הדבר הזה צריך להחליט אם עושים חינוכיות או של מו"פ

תמר לוי בונה:  ובתוך הדבר הזה אני לא יודעת להגיד לך בסכומים כל כך קטנים למה שימוש זה, ולא שימוש אחר, זה מאוד מאוד מורכב להגיד ולפרט את כל השימושים שניתן היה להקצות

תמר לוי בונה:       אני חושבת שמה שאמור לסבר את האוזן בשבילך זה שיש מעט מאוד כסף שמוקצה השנה בקרן באופן יחסי, ושכדאי לנו ולכל מי שרוצה שהקרן הזאת תפעל באופן בר קיימא, להקצות את זה למעט שימושים

תמר לוי בונה:  האם חינוכיים? האם חברתיים? האם תעסוקה בנגב או האם אנרגיות מתחדשות? או האם מו"פ? אני לא חושבת שהיינו יכולים להיות במצב שאנחנו עונים על כל חמשת השימושים האלה למיטב זכרוני, שמופיעים בקרן

תמר לוי בונה:  זה הצד שאני יכולה להגיד

תמר לוי בונה:  ועכשיו למה בתוך כל זה הלכו על חינוכיים וחברתיים שזה בסוף מה שהממשלה בחרה, על אף שנבחנו דברים רחבים יותר? זה קשה יחסית לדעת, וזה מה שעומר ניסה להסביר

יונתן מישרקי: גברתי יושבת הראש, אני באמת מסכים עם העמדה של משרד האוצר, ואני חושב שזה גם נכון לשמוע להם כיצד לחלק את הכסף? האם טיפות טיפות או למלא אמבטיות כמו שהגדיר עומר, וזה בסדר

יונתן מישרקי:  אני רק רוצה להציע פה ולהניח על השולחן, אולי אנחנו נקבע נוהל בוועדה, מכאן ולהבא, שמשרד האוצר יצטרך לקבל בסוג של חובה או היוועצות מסוימת עם משרדי הממשלה הרלוונטיים שקשורים למטרות של החוק, בסדר? חברתי, חינוך וכו', לקבל הצעות אופרטיביות לפרויקטים שאינם מתוקצבים וכו', רב שנתיים כמו שאנחנו, ומשרד האוצר יצטרך לבחון, כמובן בישיבות פנימיות שלו, ויחליט, אבל אנחנו נשמע לפחות, נבין מה המשרדים הרלוונטיים דורשים

לימור סון הר-מלך: יציעו

לימור סון הר-מלך:  רעיון מעולה

יונתן מישרקי: ואנחנו נהיה פתוחים אחרי זה, לא נצטרך לעמוד מול סימני שאלה כאלה כיצד התקבלה ההחלטה, או האם שמעו או לא שמעו?     

לימור סון הר-מלך: כן, הם יצטרכו גם לתת הסבר על כיצד התקבלה ההחלטה

יונתן מישרקי: כן אבל כל עוד שהמשרדים באמת לא באו ואמרו מה הצרכים שלנו

עומר רחמים: חבר הכנסת מישרקי אבל אתה מתעלם מהעובדה שהדבר הזה אושר במליאת המשלה

עומר רחמים:  כלומר, התנהל דיון בממשלה להקצאת הסכומים האלה

יונתן מישרקי: כן אבל יש הבדל - - -     

מיכאל ביטון: אבל הכנסת היא הריבון של הממשלה, וזה שממשלה החליטה זה עדיין לא חותמת גומי

מיכאל ביטון:  אם צריך לפתוח החלטת ממשלה, אפשר לפתוח אותה

עומר רחמים: חבר הכנסת ביטון, על זה אין שאלה, השאלה היא פה מה ששאל חבר הכנסת להב הרצנו אם אני מבין נכון

מיכאל ביטון: אתה אומר שהשרים לא הסתייגו?     

עומר רחמים: חס ושלום

עומר רחמים:  הוא שאל על התהליך הפנימי, מה קרה בתוך הממשלה כדי להגיע למסמך או להצעה שמונחת בפניכם? זו הייתה השאלה

יוראי להב-הרצנו: לפי מה שמחייב החוק

יונתן מישרקי: כרגע זה סכומים קטנים זה לא סכומים גדולים, אבל מחר, מחרתיים

שגית אפיק: אבל עומר זה מההיבט של הפיקוח, כי אם באמת יש נוהל עבודה כזה, זה נכון שהממשלה בסוף אישרה וישבו שם כל השרים הרלוונטיים, לרבות שר הרווחה ושר הכלכלה, והם לא הסתייגו מההצעה

עומר רחמים: הם הצביעו בעד

שגית אפיק: אבל הוועדה הזו לצרכי פיקוח, כשהיא רוצה להבין מה היה אחורה

שגית אפיק:  אם יש נוהל כזה, ובאמת הועלו הצעות שאפשר לסקור אותן בפני חברי הוועדה, זה מניח את דעתם

שגית אפיק:  זה מאפשר להם לעשות פיקוח

עומר רחמים: סביר להניח שזה לא היה, היועצת המשפטית

עומר רחמים:  בואו נחליט אנחנו על קביעת נוהל

שגית אפיק: זה רעיון טוב אמרה יושבת הראש, זה רעיון מצוין

יוראי להב-הרצנו: ישבו פה חברי כנסת- - -      

שגית אפיק: יכול להיות אבל שכן הייתה התנהלות כזאת

אסתי פלדמן: אני רוצה להגיד משהו, בסופו של יום הגיעו לכאן שר האוצר וסגנית שר האוצר וישבו כאן ואמרו שאנחנו בחרנו הכל וסברנו שבתנועות נוער, ובבריאות הנפש ובדברים האלה הם לאור כל הדברים שפירטנו, הם הדברים הכי חשובים כרגע

אסתי פלדמן:  אף אחד לא אמר - - -     

מיכאל ביטון: אבל אף אחד לא הסמיך את האוצר להקצות

מיכאל ביטון:  יש עוד משרדי ממשלה פה שמציגים צרכים במדינה

מיכאל ביטון:  מי הסמיך את האוצר לקבוע סדרי עדיפויות של מדינה?     

עומר רחמים: הממשלה

מיכאל ביטון: יש משרדים ויש להם say, מה זה האוצר?     

עומר רחמים: חבר הכנסת ביטון, הממשלה בחרה לא משרד האוצר

מיכאל ביטון: אסתי אמרה האוצר החליט

מיכאל ביטון:  עומר אומר הממשלה החליטה זה כבר יותר טוב

אסתי פלדמן: אמרתי ששר האוצר הגיע לכאן והסביר את מה עמד מאחורי, מה שמטריד אתכם זה שיש כאן מטרות שאולי מההקצאה שלנו נראה שאינן חשובות

מיכאל ביטון: הוא לא הסביר ת התהליך, וביקשנו סקירה של תהליך קבלת ההחלטות, שקוף, שמשתף את כל משרדי הממשלה

יוראי להב-הרצנו: אסתי, אני חושב שנפל פגם בתהליך מאחר והמחוקק הסמיך את הממשלה לקבוע את סדרי העדיפויות ולהביא בפני הכנסת הצעה

יונתן מישרקי: נכון, אבל לא כתוב שמשרד האוצר מחויב לעשות היוועצות עם משרדי הממשלה

יונתן מישרקי:  אני רוצה שאנחנו נחליט על נוהל מכאן ולהבא

קריאה: האוצר מחויב להיוועצות מול משרדי הממשלה? לא

מיכאל ביטון: בטח שכתוב, מתוקף המילה כלכלי חברתי, חינוכי, למשרדים האלה יש say, מה זה? מה הוא ידלג על המילים כלכלי חברתי חינוכי, נגב גליל כתוב שם

מיכאל ביטון:  אולי לדבר עם השרים האלה? אז לא צריך את השרים האלה

מיכאל ביטון:  אם הוא יודע הכל למה צריך שרים לנגב גליל?     

לימור סון הר-מלך: שניה, קודם כל ממה שאני מבינה מהיועצות המשפטיות, נכון? אני מבינה שכנראה היו דיונים כאלה, או היו רעיונות כאלה שאתם לא יכולים להביא אותם בפנינו, ואני אומרת עוד משהו ,אני חושבת שמעבר לזה, בסוף צריך להבין, יש לנו גם את הוועדה הזאת, שהוועדה הזאת המטרה שלה היא באמת בדיוק לנהל את הדיונים האלה, ולהגיע לאיזשהן הכרעות, ולשקול את כלל השיקולים ובסוף לתת את חוות הדעת של הוועדה

לימור סון הר-מלך:       לכן אני אומרת זה לא שאנחנו חותמת גומי, ויש לנו גם את היכולת הזאת, וזה חלק מהגדרות המטרות של הוועדה הזו, אני חושבת שזה חלק מהסמכויות הייחודיות הנפלאות והמיוחדות שיש לוועדה הזאת, זה באמת לשקול ולדון ואחר כך באמת להגיש איזשהו מסמך

מיכאל ביטון: תיקונים, תפיסה

יונתן מישרקי: למה שגברתי לא תניח את דעתו של חבר הכנסת להב הרצנו ותגיד לו מראש שאת מתכוונת להכניס גם נושאים או איזשהם תנאים בתוך אותן הקצאות?     

לימור סון הר-מלך: כי אני עוד פעם, אני לא אניח דעת של אף אחד, כי אני רוצה שיהיה פה דיון ואני רוצה שיהיה פה דיון ענייני, ואני רוצה לשמוע את הכלל

לימור סון הר-מלך:  ואני לא אקדים את המאוחר, אני רוצה שהדברים יישמעו, אני רוצה לשמוע את כלל, באמת כדי לתת איזשהו מענה אמיתי ורציני גם אני בעצמי רוצה לשבת ולשמוע את ההצעות את המחשבות, את הכיוונים, כדי שאחר כך יהיה לנו באמת איזושהי תמונה רחבה, וממנה אני אוכל לשקול

לימור סון הר-מלך:      לקפוץ ולהגיד זה, אני מה כן מה לא? שניה, אני רוצה לראות, אני רוצה להתבונן, אני חושבת שגם אתם חברי הכנסת תנסו רק שניה לנשום נשימה עמוקה, אני מבינה שיש רצונות, אני מבינה שכל אחד באמת יש לו דברים שהם חשובים לו, אבל ככה אני פועלת, אני חושבת שאנחנו צריכים לשמוע את כלל הדברים ולקבל נתונים מדויקים ובאמת לדרוש גם לדרוש, אנחנו גם נדרוש שלא יתנו לנו שורה תחתונה, אלא באמת איך הדברים הולכים לצאת? ואחר כך את דעותינו ואת חוות הדעת שלנו אנחנו נאמר

מיכאל ביטון: בסדר גמור

יונתן מישרקי: מקובל לגמרי

לימור סון הר-מלך: ובשביל שזה יקרה, אני כן רוצה שנפתח ונשמע באמת את כלל הדוברים שהגיעו היום בדיוק בשביל המטרה הזאת

מיכאל ביטון: ומי שלא נספיק גם בהמשך יש עוד דיונים

לימור סון הר-מלך: יש עוד דיונים, אנחנו גם לא בשלב של ההצבעה, אני גם חושבת שאנחנו רחוקים מהשלב הזה

מיכאל ביטון: סך הכל עלו פה דברים חשובים

לימור סון הר-מלך: נכון, עלו פה נקודות מאוד חשובות, אבל אנחנו כן רוצים לשמוע עוד

לימור סון הר-מלך:  יש לנו עוד קצת זמן? נציגת השלטון המקומי פה אליהו הדר

לימור סון הר-מלך:  מנהלת מחלקת נוער וצעירים במרכז השלטון המקומי

לימור סון הר-מלך:  כן?     

הדר אליהו: צוהריים טובים, תודה על ההזדמנות

הדר אליהו:  אני מבקשת להתייחס בדבריי לנושא מבלי כל הסיפור של כן חוק לא חוק, באמת זה לא בידיי שלי, ואני אתייחס לעניינינו אנו

הדר אליהו:  ראשית, כמי שבאה מהכיוון של הנוער והצעירים אני בהחלט מסכימה שמדינת ישראל, התקציב שהיא נותנת לחינוך הבלתי פורמלי, אם יורשה לי, הוא פשוט אפסי והוא לא מכבד אף אחד מאיתנו

הדר אליהו:       אני בהחלט מסכימה שצריך לעשות מעשה, בתקציב בכלל, אוקיי? הייתי שמחה לימים שתנועות הנוער לא היו צריכות לבקש מבנים במסגרת הזו, אלא שזה היה מעוגן בתקציב המדינה

הדר אליהו:  אבל אנחנו לא נמצאים שם וזה לא הדיון כרגע, ואנחנו בהחלט מברכים על החשיבות של הדבר הזה

הדר אליהו:  יש פערים מאוד מאוד גדולים בבינוי של תנועות הנוער, בכלל במבנים לפעילות נוער באופן כללי, אוקיי? גם למרכזי נוער שהרשויות המקומיות מבקשות לבנות לפעילויות חינוך בלתי פורמלי באופן כללי

הדר אליהו:  אז אנחנו בהחלט מברכים

הדר אליהו:      אני כן מבקשת לוודא שני דברים, האחד שאכן תהיה עדיפות למקומות שהפעילות של התנועות היא דלה יותר, מכל מיני סיבות 

הדר אליהו:  זה אחד

הדר אליהו:  שתיים, שניתן רשת ביטחון לרשויות מקומיות שאין בהן מספיק פעילות, וגם אין להם את היכולת לעמוד במצ'ינג, ויש רשויות כאלה

הדר אליהו:  ואני חושבת שלזה כיוונת חבר הכנסת מיכאל ביטון

מיכאל ביטון: כן

הדר אליהו: ואכן יש מקומות שאנחנו רואים פילים לבנים לסוגיהם

יונתן מישרקי: יש כל מיני סוגי מצ'ינג, זה לא חייב להיות כסף אופרטיבי של הרשות, זה יכול להיות גם כן סוג של כל מיני העמדת תשתיות מסוימות של הרשות שקיימים anyway ולשים אותם לטובת

הדר אליהו: אני מסכימה איתך לחלוטין, רק שנינו יודעים שהחוק, וגם לא התקנות יכולות לרדת לפרטי פרטים של הבעיות הספציפיות או הפערים הספציפיים שיש בכל רשות

מיכאל ביטון: אז מה את אומרת? את מצפה שהבניין הזה יינתן בלי דרישת מצ'ינג לסוציואקונומי נמוך ושיהיה תקציב פעילות מובטח לבניין הזה? זה מה שאת אומרת? אני רוצה להבין

יונתן מישרקי: זה מה שאתה אומר

מיכאל ביטון: אני לא יודע מה היא אומרת

הדר אליהו: אני אומרת שאני חושבת שאני קודם כל מבינה את המדינה, נקרא לזה כך, שמבקשת מצ'ינג מהרשויות המקומיות

הדר אליהו:  אני כן מכינה אתכם לאופציה שיש רשויות מקומיות, על אף שהן צריכות את זה והיו מאוד רוצות, לא יוכלו לעמוד במצ'ינג

הדר אליהו:  מה הפתרון לכך?     

מיכאל ביטון: מצ'ינג של בניה והפעלה?     

הדר אליהו: מצ'ינג של הבניה

הדר אליהו:  קודם כל הבניה

מיכאל ביטון: וגם הפעלה?     

הדר אליהו: עכשיו, לגבי הפעלה, אני פתחתי בדבריי ואמרתי שהתקציב לחינוך הבלתי פורמלי, משרד החינוך כמה זה היום? אחוז מהתקציב של המשרד? אני חושבת שזה אומר את הכל

הדר אליהו:  זה עצוב לכשעצמו

הדר אליהו:  שלא נדבר על זה שאין בכלל תקציב לבינוי, אלא באופן שדיבר עליו מקודם מיכאל ביטון חבר הכנסת

הדר אליהו:       לגבי פעולות, הפעולות בתנועות הנוער ממומנות מתקציב המדינה, מהתקציב שלהם מתרומות, תקנו אותי אם אני טועה, וכמובן מהשתתפות הורים

הדר אליהו:  אני מהמקום שלי הייתי מאוד שמחה שיוסיפו תקציבים גם לפעולות, אני אומרת את האמת

הדר אליהו:  ועכשיו זה קצת לאן למשוך? אין הרבה כסף לפעולות, אין כמעט כסף לפעולות

הדר אליהו:  יש גם מחסור אדיר בבינוי, אדיר, אדיר

הדר אליהו:  יש הרבה מאוד, כמו שאמר ידידי, חגי גרוס, מנהל מינהל חבר ונוער, הרבה מאוד פעילות של התנועות שנעשות בשטחים פתוחים, בפארקים, בכל מיני חצרות של הרשות המקומית, עם גגות אסבסט וכו'

הדר אליהו:  אני קצת לא יודעת לאן למשוך מפה, אני אומרת לך את האמת

מיכאל ביטון: מה ההצעה המעשית שלכם? מה הקווים אדומים שלכם? אתם, הרשויות הולכים לחתום איתכם הסכמים על הבניינים האלה

מיכאל ביטון:  מה עמדתכם? איך ייראה החוזה? אתם לוקחים אחריות על הפעלה? מה אתם דורשים? שיהיה ברור

הדר אליהו: אנחנו לא יכולים לקחת אחריות על הפעלה, כי התנועות לוקחות את האחריות על ההפעלה

הדר אליהו:  זה אחד

הדר אליהו:  שתיים, אני לא יכולה להתחייב שכל רשות תעמוד במצ'ינג

מיכאל ביטון: מי מקבל את הבניין מהמדינה? הרשות המקומית

הדר אליהו: נכון

הדר אליהו:  אז אני אומרת לכם שלא כל רשות

מיכאל ביטון: התנועה מתחייבת להפעלה? יש פה נציג ש בני עקיבא? אתם תפעילו כל בניין כזה? תממנו אותו?     

רועי תשובה: עושים את ה ביחד עם הרשויות עצמם

מיכאל ביטון: ביחד עם רשויות? אז החזרת את זה לרשויות

רועי תשובה: ביחד, עובדים ביחד

מיכאל ביטון: אז אתם הרשויות, אתם תיקחו אחריות או לא תיקחו? אתם מקבלים את הבניין

הדר אליהו: אני לא יכולה להתחייב שכל רשות תוכל לעמוד בזה, חבר הכנסת

מיכאל ביטון: אז אתה נותן בניין בלי התחייבות, בלי לדעת מה העתיד שלו

מיכאל ביטון:  זו הקרן החדשנית?     

הדר אליהו: אני רוצה רגע לחדד את דבריי עוד פעם, מה שיכול לקרות זה שיש רשויות מקומיות שמאוד ירצו לגשת לקול הקורא הזה, אבל מכיוון שהן יודעות בתמונה שלהם

מיכאל ביטון: את צודקת

מיכאל ביטון:  איפה שיש מצ'ינג זה מחזק את העשירים

הדר אליהו: שהם לא יוכלו לעמוד בזה, אז הן לא תיגשנה, צריך לדעת את זה

לימור סון הר-מלך: רגע, יש לנו פה את סמזכ"ל מועצת תנועות הנוער בישראל רועי תשובה, אני אשמח

הדר אליהו: אני יכולה רק להוסיף עוד נקודה שאולי גם רועי יתייחס אליה ברשותך?     

לימור סון הר-מלך: כן

הדר אליהו: כן נאמר פה איזשהו טיעון בנוגע להעסקת עובדים, שיש איזשהו חשש

הדר אליהו:  אני מבקשת להזכיר לכולם שהתנועה בפועל, איפה שהיא עובדת אף אחד לא עובד, זה מדריכים צעירים, זה בני נוער, אוקיי? כל מה שקשור למנגנון ההפעלה החשוב של מועצת תנועות הנוער בכל הארץ זה ממומן מהתקציבים שהם מקבלים מהמדינה כ-130 מיליון כמדומני

מיכאל ביטון: וגם פרסמו שיש קיצוץ של 83 מיליון שקלים בתקציב לחינוך בלתי פורמלי? היה פרסום כזה?     

לימור סון הר-מלך: רגע, אני אשמח רועי אם תוכל לענות לשאלות של חבר הכנסת מיכאל ביטון?     

קריאה: אולי חגי

רועי תשובה: למה אתה רוצה שאני אתייחס?     

מיכאל ביטון: ראיתי פרסום שיש קיצוץ של 83 מיליון שקלים בחינוך הבלתי פורמלי בפעילות בתקציב המוצע זה נכון לא?     

הדר אליהו: אני לא מכירה קיצוץ, אני מכירה, אני אהיה לארג'ית, 20 מיליון שקלים שמגיע לרשויות

מיכאל ביטון: תקציב החינוך הבלתי פורמלי כולל כל התוספות שהיו בשנה שעברה, נשאר אותו דבר השנה?     

חגי גרוס: אני לא מכיר, אני יודע שחלקו היה בנוי, חבר הכנסת ביטון, מכספים קואליציוניים שהשנה לא יהיו

מיכאל ביטון: למה? קואליציה נגד תנועות נוער?     

חגי גרוס: לא יודע למה

הדר פוקס: חבר הכנסת ביטון אני אשמח להתייחס

הדר פוקס:  הדר פוקס, אני רפרנטית חינוך באגף התקציבים

הדר פוקס:  בסופו של דבר במהלך השנה האחרונה החלה לפעול תוכנית גפן, במסגרתה הוקמו מגוון תוכניות גם בחינוך הבלתי פורמלי וגם באופן כללי במערכת החינוך והם אוגמו לכדי תקנה תקציבית אחת, בנוסף לתוספות תקציביות מאוד מאוד משמעותיות

מיכאל ביטון: סך כל התקציב לארגוני נוער ותנועות נוער יהיה כמו ב-2021? כולל כל התוספות שנתתם ב-2021?     

הדר פוקס: אז שניה, אני מפרידה בין תנועות נוער וארגוני נוער, לפעילות בלתי פורמלית באופן כללי

מיכאל ביטון: אבל לא שאלתי, אני שאלתי שאלה מאוד ממוקדת

מיכאל ביטון:  היה תקציב בשנה שעברה, ב-2022 נגיד, הייתה שנת תקציב מאושרת?     

הדר פוקס: נכון

מיכאל ביטון: ואז הוסיפו כמה שקלים לכל אחד

מיכאל ביטון:  גם לתנועות נוער וגם לארגוני נוער

מיכאל ביטון:  האם בהצעת התקציב הנוכחית יש תקציב דומה, שווה, כמו בשנה קודמת? רק על שני התחומים האלה

הדר פוקס: בסופו של דבר התקציבים של תנועות הנוער וארגוני הנוער מבוססים הן על כסף שמוצע בבסיס התקציב שלא נפגע, ובנוסף אליו יש הקצאות של תקציבים קואליציוניים שבסופו של דבר זו פעילות שהיא בהתאם לתיעדוף המפלגות והחלטת הממשלה

מיכאל ביטון: כן?     

עומר רחמים: חבר הכנסת ביטון עוד לא עברה החלטת ממשלה של הניתוב של הכספים הקואליציוניים, כשהיא תעבור הדבר יהיה בפני הכנסת

מיכאל ביטון: אתם מתחייבים שלא תיפגע פעילות של תנועות הנוער וארגוני נוער? אנחנו נותנים לכם 40 בניינים חדשים, למה? לתת תקציב? אתה רוצה להגדיל בבניינים ולהוריד את הכסף לפעילות? - - -     

עומר רחמים: אני רק אומר שוב שעוד לא הוקצו הסכומים

לימור סון הר-מלך: תנועות הנוער הולכות וגדלות בקצב באמת מסחרר

מיכאל ביטון: לא ביקשנו הגדלה, שמירת התקציב של שנה קודמת, בהיקפו על כל מרכיביו

לימור סון הר-מלך: זה משהו שהוא - - -     

מיכאל ביטון: לא ביקשנו הגדלה

תמר לוי בונה: גברתי יושבת הראש, הממשלה לא קיבלה החלטה על הכספים הקואליציוניים של השנה

תמר לוי בונה:  אין פה מה לקיים דיון, אנחנו לא יודעים להגיד מה הממשלה תחליט וכיצד היא תקצה? אומרת פה הרפרנטית של החינוך באוצר, שהסכומים שבבסיס, שהם בסוף הפעילות השוטפת מידי שנה, הם לא נפגעו, בסך הכל היה שינוי טכני

תמר לוי בונה:  לגבי כספים קואליציוניים, הממשלה עוד לא החליטה

תמר לוי בונה:       אבל אגב שימו לב מה קורה כשפעילות שוטפת ממומנת מכספים שהם חד פעמיים כמו כספים קואליציוניים, איך זה מייצר את ההתחייבות הזאת וכמה קשה להפסיק אותם אני חושבת שהדוגמה הזאת , אני לא יודעת מה יהיה בכספים הקואליציוניים זה לא ביד שלי, אבל אמורה להיות איזה תמרור אזהרה לוועדה, גברתי יושבת הראש, להקצות כספים לפעילות שוטפת מסכומים

מיכאל ביטון: תמרור האזהרה הוא לך

מיכאל ביטון:  את אומרת לנו לוועדה, פעם ראשונה שנדאג לעתיד של ילדי ישראל ונשמור על העתיד של המדינה בקרן הזאת, חשוב מאוד תנועות נוער, חשוב שיהיה להם עניין, אבל באותה נשימה את אומרת זה לא נורא שזה היה בתקציב קואליציוני, ואם הקואליציה לא רוצה לתקצב, שלא יהיה, זה בסדר

לימור סון הר-מלך: לא, היא אמרה הפוך

מיכאל ביטון: אם כל כך חשוב היה לך לבנות בניין לתנועות נוער, כנראה זה מאוד מאוד חשוב שתהיה פעילות לתנועות נוער

מיכאל ביטון:  אז בשנה שהוספת עשרות בניינים, את אומרת זה תלוי בקואליציה ולא ברצון המדינה ובחזון שלה?     

תמר לוי בונה: חבר הכנסת ביטון אני רק אגיד, אנחנו לא החלטנו על השימושים בממשלה

מיכאל ביטון: אני לא אמרתי כלום

תמר לוי בונה: אני רואה את הכוונה

מיכאל ביטון: אני ככה כל הזמן בכוונה

תמר לוי בונה: אה כל הזמן בכוונה? זו בעיה

מיכאל ביטון: כן, כוונה תחילה

תמר לוי בונה: אני רק אומרת בסוף מי שהחליטה על השימושים זו הממשלה

תמר לוי בונה:  אנחנו כאן כגורמי מקצוע נועדנו לסייע לכם למנוע מצב שבו תקציבי הקרן מוקשחים לגמרי, כלומר, סכום שאתה שם השנה אתה תיגרר איתו לנצח ויהיה קשה מאוד להפעיל על התקציב הזה שיקול דעת כל שנה - - -     

מיכאל ביטון: אז את כגורם מקצוע מוכנה שיתווספו 50 בניינים והכסף שאמור היה להפעיל אותם ירד ולא נדע מאיפה יבוא הכסף להפעיל את הבניינים האלה? את הלכת לתת בניינים חד פעמיות, סופיות הדיון, העפתי הכל, את שמה עכשיו 50 בניינים ואת בודקת, נעלמו עשרות מיליונים ואת אומרת אין לי מה לשעות זה קואליציוני

מיכאל ביטון:  אז למה את בונה בניינים? אם הגדלת בניינים גדלה הוצאה, גדלה פעילות, בשביל מה את עושה בניין? בשביל אותם ילדים שלא יתווספו?     

תמר לוי בונה: אז זה עוד פעם שאלות לגבי נוהל התמיכה

תמר לוי בונה:  אני כן חושבת שאתה בהחלט צודק, שנוהל התמיכה צריך לכלול גם הוכחה שניתן לממן

מיכאל ביטון: יפה

מיכאל ביטון:  אז עכשיו אנחנו בבעיה כי את מוסיפה בניינים בלי כספי פעילות דומים לשנה קודמת

תמר לוי בונה: קשה לי להאמין שלא יימצאו השימושים שעומדים בהלימה לכך

מיכאל ביטון: אז תתחייבי, אל תגידי קשה לי להאמין

מיכאל ביטון:  אני מתחייבת כאוצר, לתקצב את תנועות נוער וארגוני נוער כמו שנה קודמת לפחות

מיכאל ביטון:  היינו מצפים יותר כי נוספו בנינים, אבל לא נבקש יותר

מיכאל ביטון:  תגידי את זה

תמר לוי בונה: נראה לי שזה ברור לכולם בסוף שזאת החלטה של הממשלה שטרם התקבלה, אני לא - - - אשמה

מיכאל ביטון: אז אל תבקשו בניינים למקום שאין כספים לפעילות

מיכאל ביטון:  מה זה הדבר הזה?     

עומר רחמים: חבר הכנסת ביטון, אני לא מבין כל כך מה הקשר

מיכאל ביטון: מה הקשר בין בניין לפעילות? אתה לא מבין את הקשר?     

עומר רחמים: אני מבין , אני לא מבין מה הקשר בין מה שאתה אומר לבין המציאות, אני אסביר

מיכאל ביטון: אמרו שזה קואליציוני

עומר רחמים: רק שניה במחילה

מיכאל ביטון: לא, לפני שאתה מסביר

מיכאל ביטון:  אמרו שקואליציה נתנה לתנועות נוער וארגוני נוער כי זה היה מאוד חשוב לקואליציה

מיכאל ביטון:  ועכשיו אתם אומרים זה מאוד חשוב לקרן, לעתיד של אזרחי ישראל, ועכשיו אתם אומרים לא ידוע לנו שנשמור על התקציב של תנועות נוער וארגוני נוער באותה רמה?         

עומר רחמים: חבר הכנסת ביטון, הממשלה גם תמר וגם אני, אנחנו בסוף עובדים במשרד ממשלתי

עומר רחמים:  תבוא הממשלה ותכריע איך שהיא תכריע, אנחנו ניישר, נעמוד לזה דום

מיכאל ביטון: אז כשהממשלה תכריע, תבואו לבקש בניין

מיכאל ביטון:  עד שהיא לא תכריע שיש כספים לפעילות אל תבקשו בניין

עומר רחמים: חבר הכנסת ביטון, מחילה, מחילה, רק אם תיתן לי בבקשה להשלים משפט

עומר רחמים:  אז אני אומר זה שעוד לא הוחלט שהכספים הקואליציוניים והם עוד לא עברו החלטת ממשלה, אז אני מציע שלא נקבע מסמרות כמה יהיה בסוף

מיכאל ביטון: אני מציע שלא נממן בניין שאין לו כספים להפעלה

קריאה: אבל זאת לא המטרה     

מיכאל ביטון: אבל זה מה שאתם עושים

עומר רחמים: אבל זאת לא האמירה

מיכאל ביטון: זאת האמירה

מיכאל ביטון:  אתה רוצה להשאיר אותי באי וודאות עד שתחליט מה אתה עושה עם כספים קואליציוניים? אני משאיר אותך באי ודאות בקרן הזאת עד שתבטיח לי מינימום הפעלה, כמו שנה קודמת, למרות שאתה מגדיל בניינים זו תוספת הפעלה

עומר רחמים: בסדר

עומר רחמים:  הוועדה תקבע את סדרי דיוניה, והוועדה תחליט מתי היא תאשר

עומר רחמים:  אנחנו לא מתערבים לחברת הכנסת סון הר מלך מתי היא תאשר את התקציב

עומר רחמים:  אני רק אומר, שאי אפשר לתלות בין דבר שעוד לא הוכרע, ואנחנו לא מוסמכים להגיד, הרי כשהממשלה תכריע, תכריע

עומר רחמים:  עכשיו יכול להיות שהממשלה תכריע פחות ואז אתה תוכל לבוא בטענות בצדק לממשלה

עומר רחמים:  אני רק אומר שלפני שהממשלה הכריעה, לבוא ולהגיד לממשלה שהיא לא בסדר על מה שהיא עוד לא עסקה בו ועוד לא החליטה בו, ולהגיד שבגלל זה לפגוע בתנועות הנוער ולא לתת להם גם בנוי אני חושב שזה לא נכון

חגי גרוס: אני גם רוצה להוסיף שמדובר על מקומות שיש בהם פעילות של תנועות נוער, רק אין להם מבנים

חגי גרוס:  זה לא שהפעילות נעצרת עכשיו, הפעילות ממשיכה

מיכאל ביטון: ויש מקומות שאין פעילות תנועות נוער, שפעולות נוער נסגרות בסוציואקונומי של אחת שתיים שלוש, כי הכל על הגב של רשויות והורים

מיכאל ביטון:  כי המימון לתנועות נוער בא בעיקרו מההורים ומהרשויות המקומיות ולא מהמדינה

מיכאל ביטון:  ואת הקצת שאתם נותנים אתם לא נותנים? ואת זה אתה אומר בוא ניתן להם בניין? לאלה שאין להם בכלל תנועת נוער

מיכאל ביטון:  לפחות תשמור על הקיים, אתה מוסיף בניינים

מיכאל ביטון:  בשביל מה אתה מוסיף בניינים אם אין פעילות גדלה? הבניין אמר שיהיו יותר ילדים, הבניין אומר להגדיל את הפעילות

חגי גרוס: הבניין יהיה במקומות שיש בהם פעילות הולכת וגדלה ואין להם מקום לפעול, ואנחנו רוצים ששם יהיה הבית של אותם ילדים כדי שיוכלו לפעול

מיכאל ביטון: אז החזק יתחזק והחלש לא יהיה לו כלום

חגי גרוס: לאיפה שאין בניינים

מיכאל ביטון: ואיפה שאין פעילות אני שואל? אם אתה יורד בתקציב עכשיו, יורדת הפעילות

יונתן מישרקי: אבל מיכאל, זה לא נושא לדיון פה בוועדה הזאת, אם אתה רוצה לקיים דיון בוועדה שלך או בוועדת החינוך זה בסדר לדבר על תקצוב של התנועות הללו

יונתן מישרקי:  אנחנו מדברים כרגע על מבנים

מיכאל ביטון: לא בונים בניין בלי הפעלה ופעילות

מיכאל ביטון:  מה זה הדבר הזה? זו החדשנות של הקרן הזאת? בניין בלי הפעלה ופעילות זו חדשנות במדינת ישראל?     

יונתן מישרקי: אתה צודק, הטענה שלך בבסיס היא נכונה לגבי התקצוב אנחנו נשב פה ואנחנו נבין איך אנחנו מפעילים את המבנים

חגי גרוס: המצב הוא הפוך המצב הוא שיש פעילות ואין בניין

מיכאל ביטון: אין פעילות כי אתה מקצץ

חגי גרוס: בוודאי שכן

חגי גרוס:  יגידו פה נציגי תנועת הנוער של משרד החינוך

מיכאל ביטון: יש סוציואקונומי אחד ושתיים ושלוש שתנועות נוער נסגרו

לימור סון הר-מלך: אז אולי באמת אותם מקומות צריכים לקבל תיעדוף בזה, ואולי לראות איך באמת נותנים להם

מיכאל ביטון: אבל השלטון המקומי אומר אני לא יכול לשאת בעלות הפעילות התוספתית, ואני לא יכול לתחזק

מיכאל ביטון:  והוא מקבל את הבניין, הוא חותם על חוזה על הבניין הזה מול המדינה

נתנאל אלק: חבר הכנסת מיכאל ביטון, היה פה מקודם חבר הכנסת ניסים ואטורי נתן דוגמה מעולה הייתי בסיור באלוני הבשן בחורף, בניין דולף, אסבסט, סכנת חשמל, והפעילות קורית, היא קורית עכשיו בצורה לא בטוחה, וסגרנו את הבניין, הם פועלים בחוץ

נתנאל אלק:  הם צריכים מבנה, הפעילות קורית זה האירוע

נתנאל אלק:  יש לנו עשרות ומאות מבנים כאלה

מיכאל ביטון: אבל אתה מוכן שתפגע תקציב הפעילות שלך בשנה הבאה?     

נתנאל אלק: זה לא יפגע, זה לא סותר

מיכאל ביטון: איך אתה יודע שהוא לא יפגע? אתה יכול להבטיח לי?     

נתנאל אלק: זה דיון אחר

מיכאל ביטון: אבל הוא וודאי? אתה יכול להבטיח לי

מיכאל ביטון:  אם היו אומרים לך פגיעה בפעילות או בניין, היית הולך לבניין? אז אתה יכול להבטיח לי שהפעילות לא תיפגע? שהיקף הפעילות לא ירד?     

לימור סון הר-מלך: השאלה אם זה סותר?     

מיכאל ביטון: בניין בלי פעילות לא שווה כלום

לימור סון הר-מלך: אבל אנחנו לא מדברים על בניין בלי פעילות

מיכאל ביטון: הגדלת בניינים זו הגדלת פעילות

מיכאל ביטון:  אז בשביל מה הקרן הזאת לעתיד? אותם ילדים יקבלו תנאים יותר טובים? הקרן נועדה לתת למי שלא קיבל הזדמנות

מיכאל ביטון:  אז הילדים באלוני הבשן יהיה להם בניין יותר טוב? ומה עם הילדים שלא היו בתנועות נוער? אז ירד התקציב שלהם? אתה נועדת לתת לילדים שלא במסגרת עדיין

לימור סון הר-מלך: היו הגדרות כדי שבאמת גם ילדים שאין להם סיכוי יוכלו

מיכאל ביטון: בשביל לפתור למי שגם במסגרת עושים את זה?     

לימור סון הר-מלך: אז אולי באמת שם נראה איך אנחנו באמת פותרים את הדבר הזה

לימור סון הר-מלך:  אולי באמת הגדרת התנאים תהיה אחרת באמת במקומות האלה

לימור סון הר-מלך:  טוב, משרד הבריאות אנחנו נגע קצת

לימור סון הר-מלך:  כן, רועי סליחה

רועי תשובה: רועי תשובה, מועצת תנועות הנוער בישראל

רועי תשובה:  א' אני רוצה להודות לך חבר הכנסת ביטון, אנחנו בעד, נשמח ללכת ביחד איתך לאן שצריך

מיכאל ביטון: אני לא הולך לשום מקום, יש קואליציה עם תקציב קואליציוני, אני רוצה לדעת שזה לא חשוב לה ארגוני נוער ותנועות נוער, ואם זה חשוב לה, אז לתקצב לה בניינים, ואם זה לא חשוב לה אז לא נתקצב לה בניינים

מיכאל ביטון:  אל תלך אליי, תלך פה לקואליציה, מה אתה הולך אליי?     

רועי תשובה: אני הולך עם כל מי שרוצה לעזור לתנועות הנוער

מיכאל ביטון: לא, תלך למי שהכסף אצלו

רועי תשובה: אוקיי בסדר

רועי תשובה:  אני רוצה להגיד מספר דברים

רועי תשובה:  אחד, באותו קול קורא שדיברתם עליו שנכתב בשנת 2019 הוגדרו תנאים מאוד ברורים לאיזה מקום, איזו רשות יכולה לזכות בזכות הזאתי להקים מבנה, ומה היא צריכה לעשות כדי שהיא תקבל את הכסף הזה? מדובר במגוון רחב של תנאים שבתוכם גם זמן שפועלת תנועת הנוער במקום

רועי תשובה:  אנחנו לא מדברים פה על פעילות, בואו נבנה מבנה ונחפש תנועת נוער, אנחנו מדברים על מקום שפועלת בו תנועת נוער לאורך זמן לפני הגשת הבקשה, ורק אז יהיה אפשר להגיש בקשה לבניית מבנה

רועי תשובה:       אנחנו מדברים על עדיפות למקומות הסוג הזה שהזכרתי בפריפריה

רועי תשובה:  משרד החינוך הגדיר סט גדול, ארוך, של תנאים שבעזרתם יהיה אפשר לעשות את זה

רועי תשובה:  בנוס מדובר פה על שילוב ידיים של שלושה גורמים, של תנועת הנוער, של משרד החינוך ושל הרשות המקומית

רועי תשובה:  בלי ששלושת הגורמים האלו יגידו רוצים אנחנו ביחד, במקום הספציפי, עבור הפעילות הספציפית זה לא יוכל לקרות

רועי תשובה:  אין פה שום דרך שרשות תחליט שהיא רוצה להקים מבנה, ושני השותפים האחרים לא חלק מזה והדבר הזה יוכל לקרות

רועי תשובה:      הדבר השלישי שאני רוצה להגיד, תנועות הנוער פועלות פה הרבה טרם קום המדינה, ולקחו חלק משמעותי, אני חושב גם בפרק הזה של העם היהודי ומעולם לא הופסקה הפעילות בגלל שלא היה מבנה

רועי תשובה:  אבל הרבה מאוד פעמים הפעילות הזאת הייתה צריכה לקרות בבתים של חלק מההורים, אולי חלקכם פה יושבים פה ומכירים את זה, בשדה, באיזה מבנה ארעי שהוקצה, קרוואן שהשאיר הקבלן שבנה את השכונה

רועי תשובה:       נבנות היום הרבה מאוד שכונות במדינת ישראל, חדשות, שלא מוקצים בהם מראש אפילו, מבנים לתנועות נוער

רועי תשובה:  יש מבני ציבור אחרים, אנחנו נמצאים בשיחות מול הרבה מאוד תוכניות כאלה בשביל לנסות לראות איך מכניסים לתוך המקומות האלה גם מבנים של תנועות הנוער

רועי תשובה:       בשאלת ההפעלה, תנועות הנוער, ואני אומר את זה בשם כולם כאן, מי שייקח על עצמו לפעול במבנה כזה שיוקם, ייקח על עצמו גם לוודא שיש תקציב הפעלה לטווח הארוך, והוא לא מתכוון להישאר, תנועה לא תישאר שם עכשיו שנה ותגיד לא מתאים לי

מיכאל ביטון: מי זה המישהו הזה?      

רועי תשובה: מזכ"ל התנועה שירצה לבנות עכשיו מבנה באלוני הבשן, יצטרך לחתום בשלב ההקצאה, זה התנאים של הקול קורא

רועי תשובה:  בשלב ההקצאה ראש התנועה או מזכ"ל התנועה יצטרך לחתום, וראש העיר יצטרך לחתום על זה שהם שניהם ביחד הולכים פה למהלך רב שנתי

מיכאל ביטון: יחתום לך רק מי שיש לו כסף פנוי למצ'ינג, העניים לא יחתמו לך

רועי תשובה: אבל גם במודל הזה המצ'ינג במקומות או ישובים בסוציואקונומי שהזכרת, הוא מצ'ינג מאוד נמוך

מיכאל ביטון: מה המצ'ינג?     

רועי תשובה: כ-10%

מיכאל ביטון: בניין עולה מיליון שקלים

מיכאל ביטון:  100,000 שקלים?     

רועי תשובה: רשות בסוציואקונומי נמוך תצטרך לשים סדר גודל של 250,000 שקלים

מיכאל ביטון: מאיפה היא מביאה את זה אם היא בגירעונות והלוואות?     

רועי תשובה: 250,000 שקלים שהיא יכולה להביא

מיכאל ביטון: מאיפה? מאיפה?     

רועי תשובה: היא יכולה להביא מתקציבי תב"ר אחרים שרובם הם לא מתקציבי הרשות המקומית, היא יכולה להביא את זה מהתקציב שיש לה מפעל הפיס, מכל מיני תקציבים שהם לא התקציב השוטף שלך

רועי תשובה:  אתה היית ברשות מקומית, אתה יודע שתקציבי תב"ר הם לא קשורים לתקציבי השוטף בכלל

רועי תשובה:  היא יכולה להעמיד את זה מתקציבי תב"ר שיש לה

יונתן מישרקי: אני לא מבין למה אנחנו חייבים להיצמד לקול קורא מ-2019? אז איך אתה יודע להגיד לי שהיום כבר 10% זה סך המצ'ינג שהרשות המקומית צריכה לתת?     

מיכאל ביטון: למה שלא יהיה פחות?     

יונתן מישרקי: משרד החינוך יחליט - - -     

מיכאל ביטון: אם הוא יסכים לתת מים חשמל, אז תוותר לו על בינוי, למה הוא צריך לתת 10%?         

יונתן מישרקי: אתה מגביל את עצמך מראש לכמה אחוז , מה היהיה הדיפרנציאליות?     

מיכאל ביטון: אתה חושב שיש פה תברים לא מנוצלים? על התב"ר שאתה בונה עליו יש לו גם טיפת חלב ויש לו גן ילידם ויש לו מעון לנגמלי סמים

נדב אלישיב: מצוין, ענית בדיוק לזה למה עד היום לא נבנים מבנים לתנועות נוער

נדב אלישיב:  כי הכספים האלה שאתה דיברת של מפעל הפיס, שראשי הרשויות מקבלים מאמות המידה, הם יכולים לקחת אותם לכל דבר אפשרי, וכמעט הדבר האחרון שהם בוחרים לעשות איתו, הרבה פעמים מחוסר ברירה כי חסרים להם הרבה כסף

מיכאל ביטון: לא כולם, בנינו שתי תנועות נוער

נדב אלישיב: ויש הרבה מאוד צרכים

מיכאל ביטון: אבל אל תעשה מצ'ינג של 10%, כי זה הרבה מאוד כסף

יונתן מישרקי: גברתי יושבת הראש, איך תהיה הדיפרנציאליות בין הרשויות החלשות, החזקות?     

לימור סון הר-מלך: זה יהיה בדיון הבא

יונתן מישרקי: אוקיי, מצוין

מיכאל ביטון: בסדר גמור, יש כמה שאלות לדיון הבא

לימור סון הר-מלך: טוב, מועצת ארגוני הילדים והנוער, עורך דין נדב ארגוב

נדב ארגוב: תודה ליושבת ראש הוועדה

נדב ארגוב:  שלום לכולם, שמי נדב, אני עורך הדין של מועצת ארגוני הילדים והנוער

נדב ארגוב:  בישראל לצד 13 תנועות הנוער פועלים גם 24 ארגוני ילדים ונוער

נדב ארגוב:  אני לא אסקור פה את כל השמות של כולם כי זה יהיה ארוך ואני מבין שהזמן שלי קצר

נדב ארגוב:  אצל החרדים יש את ציוות השם, ואת פרחי הדגל ואת בנות בתיה, יש גם ארגונים חילוניים רבים, ארגוני הנוער נמצאים באמת בכל הארץ

נדב ארגוב:       גם מבחינת היקפי הפעילות נכון לאומדן האחרון של משרד החינוך, אני לא יודע אם הוא כבר סופי, אבל יש כבר כ-300,000 חניכים בארגוני הנוער, וזה ככל הנראה מספר דומה למה שיש בתנועות הנוער

נדב ארגוב:  זאת אומרת, אנחנו מדברים על שתי קבוצות שהן שוות בגודלן, ויש גם לומר, גם מבחינה משפטית, ההבחנה ביניהם היא לא מאוד גדולה במצב של היום

נדב ארגוב:  איך נוצרה בדיוק ההבחנה של ארגוני הנוער ותנועות הנוער לא מאוד חשובה כרגע

יונתן מישרקי: פחות היסטוריה אבל מה באמת במהות?     

נדב ארגוב: במהות בואו אני אתן לכם, בהגדרה של התקנות מבחינה מהותית, תנועת נוער מוגדרת התארגנות חינוכית רעיונית ערכית אשר פועלת על פי מאפייני החינוך הבלתי פורמלי

נדב ארגוב:  מצד שני, ארגון נוער מוגדר כפועל עם ילדים ונוער בדרך של חינוך בלתי פורמלי להשגת יעדים ערכיים חברתיים וחינוכיים

נדב ארגוב:  זאת אומרת הפכו את הסדר במשפט, כן, אבל אני מקווה, אולי שגית יכולה להגיד לי מה ההבדל בין ארגון נוער לתנועת נוער?     

יונתן מישרקי: יש לה מעמד אחר משפטית? לשני הסוגים?     

נדב ארגוב: שוב, מבחינת מבנה הפעילות שני סוגי הארגונים מחויבים להיות דמוקרטיים או בסיס דמוקרטיים, שני סוגי הארגונים גם תנועות גם ארגונים כפופים לחוזר מנכ"ל של פעילות בלתי פורמלית

נדב ארגוב:  מחויבים בוולונטריות, מחויבים ביחס חיובי לערכי מגילת העצמאות, ומחויבים לחינוך לשירות המדינה

יונתן מישרקי: מה בכל זאת השוני?     

לימור סון הר-מלך: רגע, אני לא חושבת, זו שאלה מצוינת אני רק חושבת שהיא צריכה להיות מופנית למישהו אחר

מיכאל ביטון: תתמקד בדרישה שלך פה לשוויוניות בהקצאת הכסף וגם למה שהעירו פה שתנועות נוער כנראה, איכשהו בהגדרה לא יכולות להיכנס לבית הספר, זה גם לא נכון

נדב ארגוב: זאת הגדרה של הממשלה

מיכאל ביטון: בפועל הן נכנסות, תנועות נוער נכנסות לבתי הספר, אבל אומרים פה שארגוני נוער יכולים להיות בבית הספר

לימור סון הר-מלך: אבל הן לא יכולות, בפועל הרבה דברים קורים שלא כמו שצריך לקרות

נדב ארגוב: תקנת ארגוני הנוער שהממשלה היא זאת שכותבת, אוסרת עליהם להיכנס לבתי הספר

נדב ארגוב:  זאת אומרת אם הממשלה תבטל את ההגבלות שהיא עצמה יצרה על תנועות הנוער הן לא יהיו מוגבלות בדבר הזה

נדב ארגוב:  אני רוצה להגיד, זה לא העניין

מיכאל ביטון: אבל תנועות הנוער כן יושבים

מיכאל ביטון:  כמו שאמרו לך אולי תעשה פשוט בבית הספר בערב

נדב ארגוב: אוקיי, שאלה מצוינת ולזה אני רוצה להתייחס

נדב ארגוב:  ארגוני הנוער, בדיוק כמו תנועות הנוער מגיעים לשיא יכולת הפעילות שלהם כשהם פועלים בתוך מבנה משלהם

נדב ארגוב:  כל מי שהיה פה בתנועת נוער או בארגון נוער יודע שיש הבדל עצום בין להיכנס לקן או לסניף שהוא שלך מה שנקרא, שהוא מקושט בצבעים שלך, תלויים עליו הפוסטרים עם הערכים של התנועה, עם הסיסמאות שלה, עם תמונות מהפעילות, יש שלט גדול עם השם של התנועה או הארגון בכניסה, יש מחסן עם הציוד של הטיולים ושל הפעילות שהם מאוד גאים בו ושומרים עליו יפה וכן הלאה וכן הלאה

נדב ארגוב:       זה שונה לחלוטין מלהיכנס לכיתה בבית ספר שיצאו ממנה קודם תלמידים, שמנקים אותה אנשים שמקבלים משכורת בשביל לנקות ולא החניכים בעצמם, שאי אפשר לתלות על הקירות ולעשות מה שרוצים, ושצריך להחזיר את הכיתה מסודרת בשורות ובטורים, זה פשוט לא אותו הדבר

נדב ארגוב:  יש עניין עצום במבנים, אני לא בא להגיד שלתנועות הנוער אין עניין במבנים, יש להם צורך עצום, אבל גם לארגוני הנוער יש בדיוק את אותו הצורך

לימור סון הר-מלך: כמה בשלוש השנים האחרונות, איזו דרישה שלכם של ארגוני הנוער, כמה דרשתם את הדבר הזה, את ההקצאות לקרקע?     

נדב ארגוב: אני לא מדבר על הקצאות לקרקע, אני מדבר על תקציבים כרגע לבינוי

נדב ארגוב:  ארגוני הנוער פנו גם כן, כשהיה את אותו חוזר, את אותו דיון ב-2019 לגבי קול קורא לבניית מבנים, ארגוני הנוער פנו גם אז, משרד החינוך גם הכיר בצורך של ארגוני הנוער במבנים

נדב ארגוב:  אני יכול לשלוח אחרי זה לוועדה, יש מכתב ממשרד החינוך, יש לי העתק שלו כאן שמכיר בצורך שלהם במבנים, צורך דומה לזה שיש בתנועות הנוער

נדב ארגוב:  באותו שלב, שוב, ההחלטה הייתה באופן כללי שיש רק לתנועות הנוער, הסכומים היו הרבה יותר נמוכים אז דובר על מיליונים בודדים ובסוף אני מבין שגם לא יצא לפועל תקציב גם לתנועות הנוער

נדב ארגוב:  אז אנחנו בנקודה אחרת

קריאה: ממי המכתב שמכתב החינוך שלח?     

נדב ארגוב: מיד אני אגיד

מיכאל ביטון: אני רוצה התייחסות של היועצת המשפטית לפניה הזו גם

שגית אפיק: אני רוצה קודם לשמוע את עמדת הממשלה ומשרד החינוך להבין, כי על פניו באמת ככל - - -     

מיכאל ביטון: לא אמרתי איזו יועצת משפטית

נדב ארגוב: המכתב נכתב על ידי יפתח גייס, סגן מנהל מינהל חברה ונוער במשרד החינוך והנידון שלו זה מדיניות מנהל חברה ונוער בנושא תשתיות לילדים

לימור סון הר-מלך: שניה, אני רוצה שזה יהיה פה לא רק פינג-פונג

לימור סון הר-מלך:  חגי אני רוצה את ההתייחסות שלך לדברים

חגי גרוס: אז אני אומר ככה

חגי גרוס:  קודם כל באמת משרד החינוך אחראי גם על ארגוני הנוער, ובאמת בכל סיפור של תקציבי פעילות אנחנו דואגים שהכספים יגיעו גם לארגוני הנוער

חגי גרוס:  לדוגמה בפעילות עם משרדי ממשלה נוספים אחרים, אנחנו תמיד דואגים להכניס את הפעילות של ארגוני הנוער

חגי גרוס:  לגבי הסיפור של התקצוב, של הבינוי, כמו שאמרתי בתקנת ארגוני הנוער, הארגונים רשאים לפעול בבתי הספר, במוסדות שהם קיימים, תנועות הנוער אינם יכולים לפעול משיקולים חינוכיים

חגי גרוס:  ולכן אנחנו סבורים שהתקציב שמשרד האוצר ייעד לתנועות הנוער אמור להגיע לתנועות הנוער, ובעזרת ה' אם יהיה תקציב נוסף לבינוי לארגונים אנחנו נשמח

לימור סון הר-מלך: בואו תעשו לי סדר, אני באמת רוצה להבין מה מבחין בין תנועות נוער? אתם ראיתם יש הבחנה שקיימת?     

חגי גרוס: אני אבקש מקרן שהיא הממונה הישירה

לימור סון הר-מלך: אז קרן בואי תעשי לנו סדר, כי אני לא מצליחה מה

קרן ליפשיץ זיתון: אז אני אגיד ככה, נדב פה דיבר על הדומה, שיש גם דברים דומים, זה נכון, הוולונטריות, והפעילות במתודות בלתי פורמליות, אבל יש גם הרבה משתנים בתקנות שמבחינות בין תנועות וארגונים

קרן ליפשיץ זיתון:  והדבר הראשון שתנועות נוער מחויבת, ש-60% מהחניכים שלה יהיו תחת הדרכה של מדריכים צעירים

קרן ליפשיץ זיתון:  מדריך צעיר יש לו הגדרה איזו הכשרה הוא עובר בכיתה ט' ואיך הוא הופך להיות מדריך בכיתה י' עד יב'

קרן ליפשיץ זיתון:  התשתית של הדרכה בתנועת הנוער היא מדריכים צעירים

קרן ליפשיץ זיתון:  היא נוער, נוער מחנך נוער

קרן ליפשיץ זיתון:       בארגון נוער אין חובת מדריכים צעירים

קרן ליפשיץ זיתון:  יש לנו המון ארגונים, רובם הם ללא מדריכים צעירים, זה מדריכים בוגרים או מתנדבים או בשכר, שמראש במהות זה ההבדל בין תנועה לארגון

קרן ליפשיץ זיתון:  אני אתן עוד הבדל, יש המון הבדלים אני לא אתחיל להקריא לכם את כל התקנה בעל פה, אבל אני כן אתן עוד הבדל מהותי מאוד גדול

מיכאל ביטון: למה אלה יכולים להיכנס לבתי ספר ואלה לא?     

קרן ליפשיץ זיתון: אז כשנכתבה התקנה ב-2013 לא הייתי בתפקידי, אבל התקנה נכתבה יחד עם ארגוני הנוער, וזאת הייתה בחירה של ארגוני הנוער שלא יגבילו אותם לפעול בתוך בתי הספר, תנועות הנוער כשכתבו ביחד עם המשרד, גם עם משרד המשפטים וגם עם משרד החינוך את התקנה, לפני הרבה יותר שנים, היה חשוב להם מאוד שהם יהיו ישות עצמאית, שהם יפעלו עצמאית ולא ישבו בתוך בית ספר ויצעקו עליהם בחודש ארגון

מיכאל ביטון: אבל אסור להם לפעול בבית ספר?     

קרן ליפשיץ זיתון: הם מוגבלים ל-20%, זאת אומרת יש מקומות שהם כן פועלים בתוך בתי הספר או צמוד בית ספר, אבל הם מוגבלים ב-20% מהסניפים

קרן ליפשיץ זיתון:  עכשיו אבל אני רוצה לתת עוד הבדל שהוא מאוד מאוד עקרוני ובוא ניקח לדוגמה את המפעלים

מיכאל ביטון: אז רגע, בני עקיבא לא הולכים לבתי ספר ממלכתיים דתיים? הצופים לא הולכים לממלכתי?     

קריאה: חבר הכנסת מיכאל ביטון, במקומות שאין מבנים

קריאה: מה הכוונה הולך?     

מיכאל ביטון: בבוקר הולך לגייס את החניכים

קריאה: הולך לגייס את החניכים אבל הוא לא הולך לעשות את הפעילות

קרן ליפשיץ זיתון: לא לא, יש הבדל בין זה שבית ספר פותח את שעריו לגיוס חניכים ולפעילות משותפת, ואנחנו מאוד מעודדים את התנועות ואת ארגוני הנוער להיכנס לתוך בתי הספר ולהראות נוכחות של חינוך בלתי פורמלי, זה חשוב לגמרי

קרן ליפשיץ זיתון:  יש הבדל בין זה שהבית של החניך הוא בתוך בית ספר אחרי צוהריים ואז אם חס ושלום פתאום הוא השאיר קצת יותר לכלוך, כי בקן או בסניף הוא ישאיר, הוא יקבל צעקות מאב הבית

מיכאל ביטון: אבל יש ארגוני נוער שהבית שלהם הוא בבית הספר?     

קרן ליפשיץ זיתון: כן, יש ארגוני נוער

מיכאל ביטון: למשל?     

קרן ליפשיץ זיתון: הרבה, כמעט כל ארגוני הנוער

מיכאל ביטון: הבית שלהם הוא בית הספר?     

קרן ליפשיץ זיתון: כן כן

מיכאל ביטון: יש להם כיתה בבית הספר? משהו?     

קרן ליפשיץ זיתון: פעמיים בשבוע פועלים אחרי הצהריים בתוך בית הספר

מיכאל ביטון: מי למשל?     

קרן ליפשיץ זיתון: וואו, יש לנו 26 ארגונים היום מוכרים, בנות בתיה, פרחי הדגל, יש לנו דרך אגב שלא מוכנים לפעול בתוך בתי הספר ואז הרשות כן מקצה להם איזשהו מבנה בחוץ

קרן ליפשיץ זיתון:  אבל המגוון בארגוני הנוער הוא מאוד מאוד רחב, זה יהיה עוול לתת עכשיו דוגמה של ארגון או שניים

קרן ליפשיץ זיתון:  אני כן רוצה לתת אבל עוד הבחנה בין תנועה לארגון, שהיא מהותית, ובוא ניקח רגע את המפעלים, מחנות, סמינרים, קייטנות

קרן ליפשיץ זיתון:  בתנועות הנוער קיום מפעלים הוא תנאי סף לתמיכה

קרן ליפשיץ זיתון:  אם אתה עמותה שלא מנהלת מפעל, קייטנה סמינר או מחנה, אתה לא עומד בתנאי הסף לתמיכה

קרן ליפשיץ זיתון:  בארגוני הנוער, הסעיף של מפעלים הוא רשות

קרן ליפשיץ זיתון:  אתה לא חייב לקיים מפעלים

מיכאל ביטון: תגידי, את לא רואה בעתיד למזג את ההגדרות האלה?     

קרן ליפשיץ זיתון: לא לא, אני מאוד מאמינה, כאיש מקצוע, שארגוני הנוער ותנועות הנוער שונים בתכלית, ונותנים מענים לילדים ובני נוער בארץ באופן שונה

מיכאל ביטון: אם אדם יוצא לטיול של אחריי, או למסע של אחריי במחנה של אחריי?     

קרן ליפשיץ זיתון: אחריי לדוגמה, מבחינת הגדרת המדינה הם לא תנועה ולא ארגון

מיכאל ביטון: אז מה הם?     

קרן ליפשיץ זיתון: כנפיים של קרמבו שאנחנו מאוד מאוד מאוד אוהבים, בהגדרות המדינה הן לא נתמכות לא כתנועה ולא כארגון

קרן ליפשיץ זיתון:  זה משהו שהוא מאוד מורכב ומאוד צריך להבין אותו

מיכאל ביטון: אז כנפיים של קרמבו ואחריי, לא כדאי שיהיה להם בית משלהם?     

קרן ליפשיץ זיתון: זה לבחירתם, הם יכולים לגשת לבדיקה של תנאי סף

מיכאל ביטון: לא, בתקציב פה, בהצעה תקציבית? לא לגיטימי שגם להם יהיה בניין?     

קרן ליפשיץ זיתון: אם ההחלטה - - -     

לימור סון הר-מלך: רגע רגע שניה, אני רוצה תשובות לשאלה

מיכאל ביטון: למה עצרת אותה מלהשיב?     

לימור סון הר-מלך: כי אני רוצה תשובות לשאלות

מיכאל ביטון: אבל אני שואל שאלה היא רוצה להשיב לי, למה לעצור אותה?     

לימור סון הר-מלך: כי היא הייתה באמצע להסביר משהו, ואתה שאלת שאלה

מיכאל ביטון: אבל שאלתי שאלה משפט, האם לתפיסתך ראוי שלאחריי או לכנפיים של קרמבו גם יהיה בית?     

קרן ליפשיץ זיתון: לגמרי, אבל הם לא תחתיי, אני לא בודקת אותם כתנועות וארגוני נוער

קרן ליפשיץ זיתון:  הן פעולות מאוד חשובות בחברה הישראלית, לא קשורות אליי

מיכאל ביטון: אז ארגון נוער שמוכר על ידיך, האם לדעתך גם ראוי שיהיה לו בית? במצבים שאין בית, נגיד למד"א יש בניין, אבל משהו אחר?     

קרן ליפשיץ זיתון: אני חושבת במצוקה של היום, כרגע, תנועות הנוער בגלל שהן מוגבלות במבנים, אז המצוקה יותר גדולה כרגע בתנועות הנוער

קרן ליפשיץ זיתון:  זאת המציאות

מיכאל ביטון: מרכז מעשה, שעוסק בילדים בסיכון, הוקם לפני 15-20 שנים?     

קרן ליפשיץ זיתון: שוב, אני מכירה את מרכז מעשה כי הם חברים, אבל הם לא תנועה או ארגון, אני לא מכירה אותם

מיכאל ביטון: הוא באמת אין לו בניין, אין לו גב גם

לימור סון הר-מלך: אם יש עוד הבחנות, אני רוצה לשמוע את ההבחנות

קרן ליפשיץ זיתון: אז אני באמת אומרת יש הבחנות, המון

לימור סון הר-מלך: אני שמעתי שדיברת על שתי הבחנות

קרן ליפשיץ זיתון: שהן העיקריות, המרכזיות

לימור סון הר-מלך: אני אשמח לשמוע אם יש עוד

קרן ליפשיץ זיתון: בתנועת הנוער, סניף שהוא יהיה מוכר לתמיכה, זה גם באמת הבדל משמעותי, הוא חייב להכיל את כל שכבות הגיל מד' עד יב'

קרן ליפשיץ זיתון:  ארגון נוער חייב בשלוש שכבות גיל

קרן ליפשיץ זיתון:  הוא יכול לפעול מא' עד ג', הוא יכול לפעול מט' עד יב', הוא מחויב, ארגון הנוער, רק בשלוש שכבות גיל

לימור סון הר-מלך: אוקיי, אז זאת אומרת שצריך רצף חינוכי

קרן ליפשיץ זיתון: גם בהיקפים, אז תנועת הנוער נדרשת בהרבה יותר שכבות, וארגוני הנוער באופן מצומצם יותר

לימור סון הר-מלך: אוקיי

יונתן מישרקי: רגע, שאלה קטנה

לימור סון הר-מלך: יש הבדל בהיקף הפעילות?     

קרן ליפשיץ זיתון: תנועת נוער המינימום שהיא מחויבת אליו כדי לעמוד בתנאי הסף זה 2,500 חניכים, וארגון נוער 1,000

לימור סון הר-מלך: אוקיי, והיקף הפעילות?     

יונתן מישרקי: אוקיי ובפועל המספרים - - -     

קרן ליפשיץ זיתון: לא, הוא חייב להיות ארצי בלפחות ארבעה מחוזות של משרד החינוך

קרן ליפשיץ זיתון:  הפריסה היא חייבת להיות פריסה ארצית גם בתנועה וגם בארגון

יונתן מישרקי: מה קורה עם הארגונים האלה שהם קרובים, אמנם הם לא מחויבים הם רק סוג של וולונטריות כמו שציינת עד עכשיו, אבל הם כן עומדים כמעט או בכל הסעיפים שעומדת בהם תנועת נוער? אולי אנחנו נבקש להכניס אותם

יונתן מישרקי:  זאת אומרת, סוג כזה של ארגון נוער שיש לו מפעל אחריו, שמקיים, איך אמרת, קייטנות, מחנות קיץ וכו'? שיש לו X תלמידים כמו תנועת נוער, למרות שהוא לא מחויב אבל יש לו בפועל, שהוא לא מקיים פעילות בתוך בתי הספר וכו', אנחנו נוכר להכניס אותו פנימה לתוך אותה הקצאה שאנחנו מדברים עליה?     

קרן ליפשיץ זיתון: אני חושבת שזו שאלה משפטית

לימור סון הר-מלך: כן זה משהו אחר

מיכאל ביטון: אם ארגון נוער רוצה להפוך לתנועת נוער ולעמוד בקריטריונים הוא יכול להגיד מהיום אני תנועת נוער?     

לימור סון הר-מלך: הוא לא יכול להגיד שהוא פתאום תנועת נוער, הוא צריך לעמוד בתנאי הסף

חגי גרוס: בשביל להיות מוכר כתנועת נוער, יש תנאי סף שאם הוא יעמוד בהם, הוא יהפוך

מיכאל ביטון: היו מקרים כאלה?     

קרן ליפשיץ זיתון: א' יש מקרים הפוכים של תנועות שהפכו לארגונים

קרן ליפשיץ זיתון:  אבל אני חייבת להגיד באמת מהפן המקצועי, תנועות וארגוני הנוער הם חשובים באותה מידה במשרד החינוך, אנחנו רואים בהם ראויים, חשובים

מיכאל ביטון: השומר החדש זה ארגון נוער נכון?      

קרן ליפשיץ זיתון: נכון

מיכאל ביטון: אבל הוא לקח את הפעילות של מחנות עולים, שזו הייתה תנועת נוער?     

קרן ליפשיץ זיתון: לא מחנות העולים

מיכאל ביטון: של המושבים, תנועת המושבים

קריאה: זה לא נכון, זה פשוט לא נכון

לימור סון הר-מלך: רגע מיכאל, השומר החדש צריך מבנה?     

מיכאל ביטון: למה לא?     

לימור סון הר-מלך: למה הוא צריך מבנה? הוא פועל בשטח

מיכאל ביטון: אז שיהיה לו בשדות מבנה

מיכאל ביטון:  יש לנו הצעת חוק למבנה שומר

מיכאל ביטון:  אבל זו לא השאלה הייתה

מיכאל ביטון:  הוא לקח תנועת נוער מההתחלה     

קריאה: זה לא נכון, לא לא, זה לא נכון

קריאה:  מי שאמר לך את הנתונים האלה חבר הכנסת ביטון בלבל אותך

קריאה:  תנועת בני המושבים חייה קיימת עצמאית נכון להיום

מיכאל ביטון: נכון

קריאה: אף אחד לא לקח אותה, אף אחד לא בלע

מיכאל ביטון: חלק

קריאה: אם חלק מהאנשים בחרו לעבור ממקום אחד למקום אחר זו זכותם

קריאה:  התנועה קיימת באותו גודל

מיכאל ביטון: אבל השומר החדש מפעיל את הפעילות הזאת כתנועת נוער

קריאה: היא לא תנועת נוער

קריאה: השומר החדש עושה דברים שהוא עושה, אני פה יכול לדבר על דברים שהם תנועות הנוער

קריאה:  תנועת הנוער בני המושבים קיימת

מיכאל ביטון: מה שהוא לקח הוא מפעיל כתנועת נוער?     

קריאה: אני לא יודע מה הוא עושה, אני אחראי על תנועות הנוער

מיכאל ביטון: אתה המפקח שלו

מיכאל ביטון:  אתם משרד החינוך, אתם שולחים אותי מאחד לשני? אתם המפקחים

קריאה: אני לא משרד, אני ממועצת תנועות הנוער, אני לא מפקח

מיכאל ביטון: מה אני אגיד לכם

קרן ליפשיץ זיתון: רגע, הסוגייה באמת של השומר החדש היא לא רלוונטית, אני רק - - -     

מיכאל ביטון: סתם בגלל הבלבול יעני

קרן ליפשיץ זיתון: אני לא מבולבלת, אבל חברת הכנסת לימור

מיכאל ביטון: לא, אנחנו מבולבלים

לימור סון הר-מלך: רגע שניה, מיכאל אני אוהבת שאתה לוקח את התפקיד של יושב הראש, אבל יש לי גם שאלות אני רוצה גם לקבל עליהן תשובות

לימור סון הר-מלך:  כי אני ממה שאני ככה עברתי על השמות של תנועות הנוער ושמות של ארגוני הנוער, אז בעצם ראיתי עוד איזשהו אלמנט שיכול להיות שלא התייחסת אליו, פשוט מהסיבות שלך, אבל הנושא של מגוון הערכים שיש בתנועת נוער ביחס, הרבה פעמים ארגוני הנוער מאוד מוגדרים לערך מסוים לעומת תנועות הנוער שמדברים על מגוון ערכים ש - - - לחברה הישראלית

קרן ליפשיץ זיתון: אז זה לא ערכים

לימור סון הר-מלך: אז בואי תגדירי את זה

קרן ליפשיץ זיתון: ארגוני הנוער לגמרי מחנכים לסל ערכים מאוד מאוד רחב ומקומם חשוב מאוד בהיבט הזה

לימור סון הר-מלך: לא, אני לא דיברתי על חשיבות

קרן ליפשיץ זיתון: ההבדל הוא תחום מקצועי אם ניקח לדוגמה את מד"א אז תנועת הנוער מחויבת לאידיאולוגיה רחבה

קרן ליפשיץ זיתון:  בארגוני הנוער אנחנו דורשים, אחד מתנאי הסף הוא לבדוק שיש להם תחום התמקצעות ייחודי

קרן ליפשיץ זיתון:  אז לדוגמה מד"א היא הצלת חיים, תנועת תרבות שהיא ארגון נוער יהיה לה הנגשת אומנויות לילדים בפריפריה, זאת אומרת צריך להיות להם תחום ייעודי מקצועי, לא בהיבט של ערכים

לימור סון הר-מלך: אני חשבתי שכנפיים של קרמבו זה ארגון נוער

קרן ליפשיץ זיתון: אני חייבת לומר שכנפיים של קרמבו לבחירתם מעדיפים לגשת לתמיכות במשרד הרווחה

קרן ליפשיץ זיתון:  זה לא כי בדקנו אותם והם לא עומדים בתנאי הסף

קרן ליפשיץ זיתון:  לבחירתם, הם מעדיפים להיות מוכרים לתמיכה במשרד הרווחה

קרן ליפשיץ זיתון:  בשנת השירות הם אצלנו, הש"ש שלהם בתקנת תמיכה של שנת השירות אצלנו

לימור סון הר-מלך: מקסים

רועי תשובה: אני רוצה רק להגיד נקודה אחת, אין לי שום עניין להתווכח עם עורך הדין, אבל אמרת נתון שאני לא יודע אם הוא נכון או לא נכון, הוא בוודאי לא נכון לגבי תנועות הנוער

רועי תשובה:  אני לא יודע אם היה אומדן ומה הסיכום שלו במשרד החינוך, ואם 300,000 זה מספר, אין לי מושג

רועי תשובה:  אני רק יכול להגיד שתנועות הנוער נמדדו ב-2015 והם היו אז 300,000

רועי תשובה:  לחשוב שהם עדיין 300,000 בגדילה העצומה שקורית כמעט בעשור האחרון זה קצת להטעות

רועי תשובה:  לא הייתה שום בדיקה, אני לא יודע מאיפה

נדב ארגוב: אני אומר שוב, העניין הוא לא מי עכשיו ינצח מי 300 מי 350

רועי תשובה: לא לנצח, אתה אמרת שזה ואתו דבר כמו תנועות הנוער וזה לא נתון נכון פשוט

נדב ארגוב: לא, היה לי חשוב להבהיר שארגוני נוער הם לא איזה ספיח זניח

נדב ארגוב:  זה לא שיש את תנועות הנוער במאות אלפים וארגוני נוער יש איזה 10,000 בכל הארץ

לימור סון הר-מלך: אז חשוב רק לומר נתונים שהם מדויקים, שהם מבוססים

נדב ארגוב: זה גדל מהר, גם כמו שאתם יודעים ארגוני הנוער חזקים מאוד בחברה החרדית, והמספרים שלהם גם גדלים בקצב שמשקף את גדילת האוכלוסייה שם

נדב ארגוב:  ארגוני נוער היו כלום לפני עשור והם היום קרוב ל-300,000 אפילו קצת מעל 300,000, אלה המספרים

רועי תשובה: זה נתון שאתה הבאת 

קריאה: אנחנו מיליון אם ככה

נדב ארגוב: לא, אלו נתונים של משרד הפרסום

קריאה: זה נתון לא רשמי שלא פורסם מעולם

רועי תשובה: עורך דין נדב, אני אגיד שני משפטים ברשותך, מדובר בשני סוגים שונים של מפקדים

רועי תשובה:  המפקד, המספר שציין עורך דין נדב הוא אכן 300,000 אבל בבחינה מאוד מאוד טכנית

רועי תשובה:  המפקד שתנועות הנוער עברו הוא מפקד עומק שלוקח כשנתיים עם שאלות ספציפיות למדריכים ולחניכים, ולכן קשה להשוות

רועי תשובה:  מספרית, 300 ו-300

רועי תשובה:  אבל א' תנועות הנוער לא עברו כבר 10 שנים מפקד, וב' המפקדים הם שונים

רועי תשובה:       שניה אבל לא זאת הנקודה

רועי תשובה:  כמו שקרן אמרה, אנחנו ההורים של תנועות הנוער וארגוני הנוער

רועי תשובה:  שניהם גופים או ארגונים מאוד חשובים התנועות ודאי והארגונים ודאי

רועי תשובה:  אם שאלו אותנו, משרד האוצר, על סדרי עדיפויות בבינוי בלבד, בגלל שתנועות הנוער פועלות כבר 75 שנים, ובתקנה שלהם הם מובדלים ואינם יכולים לפעול במבנים אחרים לעומת ארגוני הנוער, סדר העדיפות שמשרד החינוך קבע ומסכים עם משרד האוצר שהסכום שעכשיו מוקצה, יוקצה לתנועות הנוער, ואנחנו מאוד מקווים שהקרן תדע להקצות סכומים נוספים שיוקצו לארגוני הנוער

רועי תשובה:  זו העמדה המקצועית

לימור סון הר-מלך: טוב

לימור סון הר-מלך:  נציג משרד הבריאות? כדי שיהיה לנו גם משהו ככה

לימור סון הר-מלך:  אני חושבת שאין חולק, וכנראה גם בגלל זה גם היו ויהיו פחות דיונים על הצורך באמת לסייע ולעזור לאותם אלה שבאמת לצערנו הרב, אני חושבת מוגדרים באמת כסוג ב' בחברה שלנו

לימור סון הר-מלך:  אני רק אביא איזשהו דיוק שבאמת בתוך התקציב מופיע שהכסף ילך לשיפוץ, לבינוי וכאלה

לימור סון הר-מלך:  אני מתעקשת שכחלק מערך מאוד מאוד חשוב של שילוב של אותם פגועי נפש בחברה, אני חושבת שבאמת אנחנו ננסה להתמקד שם ולראות איך אנחנו באמת משלבים אותם ונותנים להם מענה? ואיך אנחנו, אני אומרת, מעבר לסיוע שאנחנו מסייעים להם, לאותם אנשים, אננו כחברה, איזה אנשים אנחנו? איזה בני אדם אנחנו? איזו חברה אנחנו? ואני חושבת שזה מגדל אותנו

לימור סון הר-מלך:       התפקיד של הוועדה הזאת, באמת, ככה אני רואה, אותו, הוא באמת לנסות לייצר פה מעבר ללתת מענה לדור ולהמשכיות, הוא באמת לגדל פה חברה מיטיבה, חברה משפיעה, חברה מכילה, חברה שיש לה עין טובה

לימור סון הר-מלך:  וכדי לגדל את זה אנחנו לא יכולים להגיד הם שם ואנחנו פה

לימור סון הר-מלך:  אלא אנחנו באמת צריכים לראות איך אנחנו מביאים אותם פנימה, ואיך אנחנו באמת נותנים להם את הבמה ואת המקום לא רק בלב, אלא גם ממש בפועל ובחיים שלנו

לימור סון הר-מלך:  אז מי נותר פה?     

אורי אור: אני ממשרד הבריאות אם אפשר

לימור סון הר-מלך: כן בבקשה

אורי אור: שמי אבי אורן, אני יושב ראש המועצה הארצית לשיקום נכי נפש בקהילה, משרד הבריאות

אורי אור:  קודם כל תודה גברתי יושבת הראש על ההזדמנות

אורי אור:  אני חייב להגיד שמעמדי מוסדר בחוק שיקום נכי נפש בקהילה

אורי אור:  המועצה לשיקום נכי נפש בקהילה מונה 23 חברים, שבעה משרדי ממשלה, והמלצות המועצה מועברות לשר באופן קבוע ולהנהלת המשרד

אורי אור:  אני מייצג פה את המועצה בהמלצותיה כפי שאני מעביר אותם לשר

אורי אור:       מדינת ישראל מבחינת מערכת בריאות הנפש היא אנומליה בעולם המערבי

אורי אור:  מי שמכיר את הנתונים יודע שבעוד בכל העולם המערבי בתי החולים לחולי נפש כפי שאנחנו מכירים אותם הולכים ונסגרים, פה במדינת ישראל אנחנו משקיעים עוד ועוד בשיטות טיפול שאבד עליהן הכלח, ובעצם הדבר הזה, בסופו של דבר, מוביל למצב של ערעור כל התשתית הקהילתית בבריאות הנפש

אורי אור:       רק לסבר את האוזן, קרוב ל-60% מתקציב בריאות הנפש מוקדש לבתי החולים

אורי אור:  ישנם 3,500 מיטות בבתי החולים הפסיכיאטרים, במהלך השיקום הפסיכיאטרי ישנם 22,000 אנשים שממש מקבלים שירותי דיור, זה כמובן מביא היום את מערך השיקום הקהילתי והתורים, ובעצם את כל המערך הקהילתי באמת לעברי פי פחת, אנחנו ממש רגע לפני קריסה טוטאלית, כמובן העמדה הזאת מועברת למשרד

אורי אור:       אני חושב, וקראתי בצער, שאנחנו יותר מידי כחברה, שמים לב בעיקר לבית החולים הפסיכיאטרי

אורי אור:  נורא קל להשקיע בו, נורא קל להתמקד בו

אורי אור:  אבל צריך להבין שכל השקעה כזאת היא בעצם השקעה על קרן הצבי, היא יותר מחמירה את הבעיה, היא לא פותרת אותה

אורי אור:  אנחנו חייבים לדאוג לתשתיות קהילתיות, ואפשר לדאוג לזה

אורי אור:  רק לפני שבוע קיבלנו באמת תזכורת עם הריגתו, אני לא אגיד הריגתו, מותו של מיכאל חסן זכרונו לברכה

אורי אור:  אני הייתי חבר בוועדת הנשיא, הייתה לנו המלצה מאוד מאוד ברורה איך אפשר לפתור את הבעיה, מדינות אירופאיות פתרו את הבעיה, לצערי שום דבר לא התקדם בנושא הזה

אורי אור:  אני חושב שהוועדה הזאת תעשה טוב אם היא תחשוב גם על הנושא של תשתיות קהילתיות

אורי אור:       הבעיה המרכזית שלנו היא שהרבה פעמים יש מושג בכלכלה שנקרא תלות מסלול, אנחנו נוטים כל הזמן להשקיע בפתרונות שאנחנו מכירים, ואז אנחנו נוטים לשכוח את הפתרונות העדיפים יותר, ואני חושב, באמת אני רוצה להגיד לחברים שלי פה מבריאות הנפש כבר עזבו, אבל אני באמת הייתי מבקש מכבוד יושבת הראש, שבאמת תגדיר זמן לדיון עומק של הוועדה הזאת בחלוקת התקציבים, לדעתי זה חשוב ושאני לא אהיה פה נציג, אני מניח שאם היו פה נציגים מבתי החולים היו חולקים עליי וזה בסדר, אבל אני חושב שהגיע הזמן לדיון עומק, והוועדה הזאת היא באמת באמת אולי הזדמנות שיש לנו קצת לשנות את המגמה

אורי אור:  תודה

מיכאל ביטון: יושבת הראש אני מסכים איתך ואיתו שהדגש והעדיפות לפתרונות ושילובים בקהילה

מיכאל ביטון:  זה לדורות

מיכאל ביטון:  בית חולים נכנס יוצא

מיכאל ביטון:  מי שישולב בקהילה כראוי זה בר קיימא

לימור סון הר-מלך: כן, לגמרי

לימור סון הר-מלך:  אני חושב שעוד פעם , יש מה לעשות גם שם, בבתי החולים

מיכאל ביטון: ברור

לימור סון הר-מלך: אבל אני חושבת שבסוף אנחנו לא רוצים להנציח את הדבר הזה, אנחנו רוצים למצוא באמת מענה שהוא מכבד, הולם וגם להיות בני אדם

לימור סון הר-מלך:  המועצה להשכלה גדולה, גבריאלה אפל נמצאת איתנו?     

גבריאלה אפל: כן, תודה

גבריאלה אפל:  תודה קודם כל על ההזדמנות, גם להציג את העמדה שלנו

גבריאלה אפל:  שמענו הרבה על התחומים שהוועדה כרגע חושבת להשקיע

גבריאלה אפל:  אני ממונת אסטרטגיה בתחום הקיימות והאקלים, אנחנו עובדים כרגע על תוכנית הדגל ומחקר בתחום הקיימות והאקלים, במסגרת העבודה ישנן שלוש ועדות שאנחנו עובדים כרגע, שמחליטות על תחומי עדיפות במחקר

גבריאלה אפל:  ועדה בתחום האנרגיה ואקלים, ועדה בנושא ים ומים ועדה בנושא מזון חקלאות ומגוון ביולוגי

גבריאלה אפל:       אנחנו בוועדת מל"ג חושבים שמין הראוי שהוועדה תשקיע בתחומים האלה, במיוחד בתחומים שיש בהם צורך בתשתיות כבדות, מדובר בתשתיות שמשרתות את תחומי המחקר האלה לטווח ארוך והם באים בהלימה גם עם תחומי עדיפות הבינלאומיים שנקבעו בתוכניות הדגל במחקר באירופה, ב-horizon שבעצם היא תוכנית הדגל של אירופה שעוסקת בתחומי הקיימות והאקלים

גבריאלה אפל:  כרגע יש ועדה ספציפית בתחום של חברי, לידי, יציג את הדברים בתחום של ים ומים שיש לה באמת צורך מאוד גדול בתשתיות כבדות בנושא ים ומים

גבריאלה אפל:  הוא יוכל להרחיב בנושא

גבריאלה אפל:      בסך הכל אנחנו מתמקדים כרגע עם קולות בתוך הוועדות שבעצם באים ואומרים שהתחומים שאנחנו מתכננים להשקיע בתוך מל"ג ות"ת הם לא מספיקים, בטח אל מול האתגרים הלאומיים כדי לחבור גם לאתגרים הבינלאומיים שמדינת ישראל התחייבה אליהם, וזה יכול באמת להיות אפיק מאוד חשוב, וגם לקדם את מטרות הוועדה החברתיות, הכלכליות, החינוכיות שימשיכו גם לדורות הבאים, גם בהיבטים השונים

גבריאלה אפל:  תודה

לימור סון הר-מלך: תודה רבה

גבריאלה אפל: אני מבקשת גם להרחיב את המשך הדברים שלי, עם ישי, חברי לידי שהוא גם חבר ועדה

לימור סון הר-מלך: אוקיי, פרופסור ישי וינשטיין

צבי דינשטיין: אני חוקר ים ומים באוניברסיטת בר אילן, לצערי רצו להגיע לפה רבים גם מאוניברסיטאות וגם ממכונים, אבל זה היה מאוחר מידי, העדכון

צבי דינשטיין:  אני אציג את הדברים כך, דובר פה על חורים שחורים

צבי דינשטיין:  בתחום מדעי כדור הארץ והסביבה, אולי החור השחור הכי גדול שקיים זה הים הפתוח, של הים התיכון הים העמוק, המקום שבו בעצם מתבצעים היום הקידוחים ואסדות הגז

צבי דינשטיין:  ויש לא מעט, מצד אחד חוקרי ים, אוקיינוגרפיים בישראלים, מצד שני היכולת שלנו לבצע מחקר היא קטנה מאוד, העלויות גדולות מאוד, אני רק אתן דוגמה

צבי דינשטיין:  יציאה של יום לים הפתוח נטו בספינה זה עשרות אלפים רבות עד 100,000 שקלים, רק על היציאה, אני לא מדבר על הפעילות מסביב, הפעילות המחקרית וכדומה, עלות הספינה

צבי דינשטיין:       יש לנו היום שתי תחנות מחקר, אני לא יודע אם יודעים את זה אפילו, 50 קילומטר מחיפה, אחת מופעלת על ידי אוניברסיטת בר אילן, אנחנו הקמנו, השנייה על ידי אוניברסיטת חיפה בשיתוף עם אוניברסיטה מטקסס

צבי דינשטיין:  התחנות האלה, בעצם אנחנו מטפלים בהם על ידי כספים שאנחנו מקוששים מתקציבי מחקר פרטיים שלנו שלא קשורים

צבי דינשטיין:  כן, אני מביא לשם כסף ממחקרים שמתנהלים באזור הארקטי, כי אין לנו כסף לבצע מחקרים בים הפתוח

צבי דינשטיין:  עכשיו, הים הפתוח, הים התיכון המזרחי, הוא אחד הימים הכי רגישים, אנחנו קוראים לזה אולטרה אוליגוטרופי, זה ים עני מאוד, רגיש מאוד, ומצד שני יש היום שם את כל אסדות הגז

צבי דינשטיין:       זאת אומרת, מחויב מחקר שם, פיזיקה, כימיה, ביולוגיה

צבי דינשטיין:  אמרתי, יש לנו היום שם שתי תחנות מחקר, תחנת מחקר זה אומר כבל שעליו יש מכשירים מסוגים שונים שמודדים את האלמנטים האלה, בין אם זה פיזיקה שלהם, מה קורה אם יש זיהום? תוך כמה זמן הזיהום מגיע לחוף? ואם יש זיהום ממתקני ההתפלה תוך כמה זמן הוא מגיע לים הפתוח והרגיש הזה שבחוץ? כן, אנחנו מדברים תוך 35 קילומטרים אנחנו בים העמוק, זה לא קיים בהרבה מקומות בעולם, והנושא הזה מאוד רגיש, ופשוט אין לנו כסף לבצע את הפעילות

צבי דינשטיין:  אין לנו כסף להוציא

צבי דינשטיין:       למשל היום, אנחנו התחלנו עם זה עם תוכנית שמומנה בזמנו על ידי ות"ת של כל חצי שנה לצאת לים ולהחזיר את התחנה, עברנו לכל שנה כי אין לנו כסף לממן את ימי הספינה

צבי דינשטיין:  אנחנו חושבים שתגמולים, כספים, שמגיעים מאסדות הגז באותו אזור, צריכים לפחות בחלקם לממן מחקר בסיסי ומעשי באותו אזור, ואנחנו נשמח אם, לא יודע לגבי השנה, אני לא כל כך הבנתי לאיפה הרוח נושבת ואני אחרון שיגיד משהו לא טוב על תנועות הנוער ועל בריאות הנפש כמובן, אם לא השנה צריך לחשוב בהמשך איך מתקצבים? בין אם זה תשתית ובין אם זה אחזקה שוטפת

לימור סון הר-מלך: תודה רבה

מיכאל ביטון: אנחנו לקראת הסוף, יושבת הראש?     

לימור סון הר-מלך: כן

מיכאל ביטון: אני יכול להגיד מה הנתונים שהייתי רוצה לפעם הבאה?     

לימור סון הר-מלך: כן בטח

מיכאל ביטון: הייתי רוצה שמשרד החינוך והאוצר יציגו לנו את הבינוי לנוער שנעשה על ידי מפעל הפיס ועל ידי אחרים, באיזה מקומות? בפריסה ארצית בעשור האחרון

מיכאל ביטון:  אותו דבר משרד הבריאות, איזה בינוי לסוגיות של נפגעי נפש נעשו בקהילה ונעשו בבתי החולים? בפריסה ארצית על פני עשור

מיכאל ביטון:  גם כמה כסף הושקע בכל שנה? שנדע שאין הפחתה

לימור סון הר-מלך: אתה מדבר אבל על שילוב בקהילה נכון?     

מיכאל ביטון: לא, הם יכולים לתת נתונים גם 

מיכאל ביטון:  אני בעד הקהילה, אני בעד שאנחנו, רוב הכסף שלנו ילך לקהילה

לימור סון הר-מלך: גם אני

מיכאל ביטון: אולי אם יש בעיות מיוחדות קטנות בבתי החולים, כי העתיד זה שילוב בקהילה, זה העתיד

לימור סון הר-מלך: לגמרי

מיכאל ביטון: מהו מנגנון ההפעלה והאחזקה? שמענו פה קולות שונים שמטילים את זה על הרשות המקומית ושמענו נציגי רשות שלטון מקומי שאומרים אנחנו לא ניקח את זה, ושמענו את תנועות הנוער אומרים אנחנו ניקח את זה, אבל בתיאום עם הרשות המקומית שהיא חותמת על הבניין בעצם אל מול המדינה

מיכאל ביטון:  אז מהו מנגנון ההפעלה? ותשובות על תקציבי הפעילות בכללותם, האם ירדו? ואז למה בונים בניינים אם הפעילות יורדת? כמובן הרעיון החדשני של פאנלים על הגגות האלה, שיניבו הכנסה ויכסו את עלות התפעול, אולי אפילו מגרש מקורה? עשינו את זה בירוחם ואז זה ייתן לכם כסף 20 שנים להכנסות

מיכאל ביטון:       האם זה יהיה דיפרנציאלי לנגב גליל? איפה יש כבר בניינים כיום ואיפה אין? כדי לדעת למי חסר, מה התמונה? מה התוכנית הרב שנתית? והגיבוי הכספי שיינתן לכל בניין שאנחנו נקים, מי מבטיח את עתידו? ומה עמדתכם בסופו של דבר משפטית ומעשית עם הפניה של ארגוני הנוער, מה ההמלצה שלכם לעשות עם הבעיה הזאת? זה חומר שהיינו רוצים לפעם הבאה

לימור סון הר-מלך: למרות שהתייחסנו לחלק

מיכאל ביטון: כן, אבל האם הם אומרים דוחים אותם על הסף, לא יהיה? ואז גם הייעוץ המשפטי שלנו אומר אם זה בסדר, אם זה עובר, רוצים לדעת תשובה משפטית שאנחנו במסלול בטוח משפטית

לימור סון הר-מלך: בסדר גמור

לימור סון הר-מלך:  איתן פרנס מנכ"ל איגוד חברות אנרגיה ירוקה

איתן פרנס: כן, צוהריים טובים תודה ליושבת ראש הוועדה על הוועדה החשובה הזו, אני רוצה להגיד כמה מילים, גם כמי שהיה ב-2014 ו-2013 בישיבות של ועדת הכספים, המדע בזמנו, גם מי שביקש מהוועדה להכניס את האנרגיה המתחדשת שתופיע בחוק

איתן פרנס:  אני רוצה להגיד שהמחיקה היום, אני אומר את זה לכנסת כאן בזהירות, של המטרה הזו שנכנסה לחוק, היא מסוכנת מאוד, אתם יושבים כאן היום, אני אומר, חברי מיכאל ביטון, מה שתחליטו היום תבוא הכנסת הבאה ותגיד לכם לא אמרתם ולא עשיתם

איתן פרנס:       לא סתם האנרגיה המתחדשת רשומה בחוק, אסור לזלזל במילים

איתן פרנס:  אין דבר כזה, אני אומר את זה למשרד האוצר, אין דבר כזה הקצאת אפס, זה זלזול באינטליגנציה

איתן פרנס:  מי שאמר משפטים, בטח יועצים משפטיים עם תארים כמוכם, יודע שכוונת המחוקק - -     

לימור סון הר-מלך: רגע חבר הכנסת מיכאל ביטון תן לו לסיים, אני רואה אותך כבר מתכונן

מיכאל ביטון: אני תמיד בכוונה

לימור סון הר-מלך: אתה יודע שהקדוש ברוך הוא מצרף כוונה טובה למעשה

איתן פרנס: - - מופיעה בדברי הכנסת

איתן פרנס:  דברי הכנסת הם חלק מתהליך החקיקה, כך מפרשים חוקים, ואני אומר לכם המשמעות היא, תגידו את זה, תרימו את הדגל, אפס לאנרגיות מתחדשות

איתן פרנס:  ואני אומר ליושבת ראש הוועדה, ראית מה קרה כאן היום? אני יכול להתחרות עם פגועי נפש בקהילה? עם תנועות נוער? לעולם האנרגיה המתחדשת לא תצליח להיות בראש סדר העדיפויות וגם לא ב-100 העדיפויות הראשונות של ישראל, ולכן יושב ראש הוועדה גפני בזמנו וחברי הכנסת אמרו נכון יהיה לרשום אותה לפני הכל לחייב את המדינה, אין מטרה אחרת

לימור סון הר-מלך: היא לא נמצאת לפני הכל

איתן פרנס: נכון אבל לא במפורש

איתן פרנס:  תשימי לב שהמטרה

לימור סון הר-מלך: לא אנחנו יודעים שגם בדיונים, בכל הדיונים המקדימים באמת הדגש היה שם, אנחנו יודעים את הנתון הזה

איתן פרנס: נכון

איתן פרנס:  עכשיו שני דברים קרו בעולם חוץ ממשבר אקלים ב-2015, ראשי הממשלה שלנו, כולל ביבי נתניהו ונפתלי בנט, כולם מספרים לעולם, אנחנו רוצים לתרום את תרומתנו, מציון תצא תורה בענייני אנרגיה ירוקה

איתן פרנס:  ואנחנו עושים את זה הרבה שנים, ישראל המציאה פחות או יותר את האנרגיה הסולארית, את האנרגיה הגיאותרמית

מיכאל ביטון: אני יכול לשאול אותו שאלה?     

איתן פרנס: רגע רגע מיכאל אל תפריע לי

לימור סון הר-מלך: שניה, אני כבר די, גם אני צריכה

איתן פרנס: ואני אומר לכם, מה שקרה בתקציב האחרון, קיצוץ של תקציב המדען הראשי ב-40%, של מדען ראשי משרד האנרגיה

איתן פרנס:  אני מדבר איתכם בשם קהילת הסטרטאפים של האנרגיה הירוקה, של האנרגיה המתחדשת, שאני מדווח לשתי קהילות כאן היום על הישיבה הזו, הם כולם מסתכלים לירושלים, מבינים שהממשלה נגד אנרגיות מתחדשות כי קיצצו למדען ב-40%, רואים את חוק הקרן שזו הקופה הציבורית שהבטיחה לנו, ניקח כסף מהגז, ניתן אותו לחדשנות אנרגיה ירוקה, מתעלמת ומוחקת

איתן פרנס:       אני מבקש מהוועדה לקחת בכובד ראש את הנושאים, לדון בצורה רצינית בנושא, ומבקש ממשרד האוצר, תכבדו את עצמנו, אי אפשר ב-2014 להבטיח לכל עם ישראל שתהיה אנרגיה מתחדשת, שיהיו תקציבים, ולבוא ולמחוק ביד אחת 40% מתקציב המדען הראשי

איתן פרנס:  תודה רבה

מיכאל ביטון: שאלה

מיכאל ביטון:  אם כל הבינוי שייעשה כאן - - -     

לימור סון הר-מלך: רגע, עכשיו אני יודעת מה אתה רוצה לשאול

מיכאל ביטון: אותו

מיכאל ביטון:  לא אמרתי מה נעשה, לשאול אותו שאלה

לימור סון הר-מלך: שניה, אז אני אשאל את השאלה

מיכאל ביטון: לא, אני אשאל אותו אם הבינוי פה ייעשה לאנרגיה מתחדשת, אתה תהיה רגוע? זה מה שאני שואל אותו

לימור סון הר-מלך: אוקיי בסדר

מיכאל ביטון: מה, אי אפשר לשאול שאלות?     

לימור סון הר-מלך: אתה שואל שאלות מצוינות, אבל רק אתה מקדים את המאוחר כל הזמן

מיכאל ביטון: זה הסוף עכשיו

מיכאל ביטון:  אתה תהיה רגוע אם בתוך הבינוי הזה יהיה אנרגיה מתחדשת?         

יונתן מישרקי: רק מזכיר לך שהמנדט שלך היא לא לאפשר לו לענות ולהגיד מה שאת רוצה להגיד

לימור סון הר-מלך: לא לא, דווקא אני רוצה תשובה לשאלה הזאת

מיכאל ביטון: בגלל שיש מצלמות אני לא מטפל בו עכשיו, אבל יש עוד חדרים

איתן פרנס: אל תצפו ממני שאני אהיה מרוצה, כן?     

לימור סון הר-מלך: אם אין חדרים, אנחנו נדאג שיהיה בינוי

איתן פרנס: יש עוד הרבה מה לעשות, ישראל נמצאת בגירעון עצום מול העולם, מול ה-OECD, והנתונים שלנו כאן, מול השכנים שלנו כאן מצריים וירדן וקפריסין, אנחנו נמצאים רחוק מאחוריהם ביישום אנרגיות מתחדשות

איתן פרנס:  אז אל תשאל אותי אם יתנו לנו גגות לבתי הספר? אני חושב שהממשלה צריכה לתקצב את זה בכלל, אני חושב שהממשלה צריכה להכניס את היד לכיס, וזה שמתים בישראל מעל 2,000 איש בישראל מידי שנה, מזיהום אוויר חלק ממנו בחשמל, למה אנחנו צריכים לא לשלם על זה כמו האירופאים והאחרים ולהתמודד עם זה? אני לא חושב שהתקציב כאן, כמובן שהוא חייב להיות גם על גגות של תשתיות לפי חוק הקרן, אבל ישראל היא מזלזלת באנרגיה הירוקה, ואני מבקש מהכנסת לא לשתף יד עם הממשלה בהצעה הזו

לימור סון הר-מלך: אני רק אומר שמאוד קשה לי להתייחס לדברים שלך, מכיוון שלא נמצאים פה משרד האנרגיה כדי - - - יש פה נציגות של משרד האנרגיה? לא, אוקיי

מיכאל ביטון: ואיכות הסביבה?     

לימור סון הר-מלך: ואיכות הסביבה? כדי באמת להעמיד את הנתונים מהצד השני

איתן פרנס: אני יכול להראות לך את הוואטסאפ שלי אם את רוצה

לימור סון הר-מלך: 	אני לא יכולה להתייחס למשהו, ככה נהוג אצלנו שכשאתה מתייחס למשהו אחד אתה צריך שתהיה גם את הנציגות מהצד השני שתשמיע את קולה

לימור סון הר-מלך:  ככה ניתנת עדות וככה אנחנו יכולים באמת ללמוד על דברים

לימור סון הר-מלך:  אז לכן אני באמת מתנצלת, אני לא מכירה את הנתונים ולכן אני לא יכולה להתייחס אליהם, זאת אומרת איפה ישראל נמצאת ואיפה היא מדורגת בסוגייה הזאת של אנרגיה מתחדשת ואנרגיה ירוקה?      אני רק רוצה לומר שבאמת אנחנו מבינים את החשיבות של הדבר הזה, ואנחנו באמת ננסה למצוא פתרונות יצירתיים שכן יתנו מענה

לימור סון הר-מלך:  איך אמרת? באמת קשה מאוד להתחרות במטרות שכרגע מוצגות בוועדה כחלק מהקצאות של תקציב המדינה, ועם זאת, בגלל שאני באופן אישי רואה חשיבות, ואני חושבת שגם חברי הכנסת, חברי הוועדה רואים חשיבות בדבר הזה, אנחנו ננסה למצוא כן פתרונות יצירתיים שאני חושבת שמעבר לזה, הם גם יכולים לתת מענה מעבר לבאמת שימוש באנרגיה מתחדשת והחשיבות של הדבר הזה, ולתת גם מענה ברמה שאולי אלו דברים שיתחזק את עצמו

מיכאל ביטון: זה שתי בעיות עם פתרון אחד

לימור סון הר-מלך: בדיוק, אלו שתי בעיות עם פתרון אחד

לימור סון הר-מלך:  אז באמת ככה כבר אנחנו זולגים לסיכום של הדברים

לימור סון הר-מלך:  אז באמת קיימנו היום דיון ראשון בהצעת התקציב, אני חושבת שהוא היה דיון מאוד מאוד חשוב, מרווחי הקרן לאזרחי ישראל, אנחנו מדברים על הפירות, עוד פעם נדגיש, כדי שלא יצאו מכאן דברים שהם לא מדויקים, אז אנחנו חייבים להשתדל

גיתית הרש ויסבלום: משפט אחד, אוקיי?     

לימור סון הר-מלך: כן

גיתית הרש ויסבלום: רק להזכיר שהפעילות לקידוחי גז שממנה אנחנו בעצם מממנים את הקרן, היא ג פעילות פוגענית מבחינה סביבתית, ורק ראוי שחלק מהכסף הזה, אנחנו לא מבקשים את כל הכסף וכמובן לא מתחרים, אבל שחלק מהכסף הזה יחזור למחקר ופיתוח של מה שקורה בים העמוק בשביל לקיים ובשביל לבדוק איפה אפשר לקדוח? איפה לא צריך לקדוח? ולשמור

גיתית הרש ויסבלום:  זהו, זה המשפט, ואנחנו נשמח שהוועדה תיתן חלק מהכסף לנושא הזה

גיתית הרש ויסבלום:  תודה

לימור סון הר-מלך: תודה

לימור סון הר-מלך:  אוקיי אז באמת גם אנחנו חושבים שהדבר הזה חשוב, ואני חושב שאני לא יודעת אם הוא יקרה באמת בתקציב הנוכחי, אבל בוודאי שהוא יידרש לפחות לגבי התקציב הבא

לימור סון הר-מלך:  ועדיין אני אומרת, זה לא אומר שאנחנו לא נדון בזה, ימשיכו להיות פה דיונים על הדבר הזה, ואנחנו נצטרך גם באמת להתייחס בסוף, לא משנה מה תהיה ההחלטה, לסיבת ההחלטה

לימור סון הר-מלך:      אז באמת היום פה אני חושבת שנעשה פה דיון חשוב, יקר, שעלו בו באמת הרבה מאוד נקודות גם למחשבה, גם לבירור, גם לדיוק, ביחס להצעת התקציב הנוכחית של כספי הפירות של הקרן

לימור סון הר-מלך:  אני רוצה עוד פעם לומר, אנחנו לא מדברים על הקרן

לימור סון הר-מלך:  פשוט אני רואה שאנחנו מדברים פה, יש דיונים על גבי דיונים ובסוף מה שיוצא מהוועדה הזאת זה שמדינת ישראל תשתמש בקרן כקופה קטנה, זה לא יקרה

לימור סון הר-מלך:  כרגע אנחנו לא מדברים על כספי הקרן, אנחנו מדברים על הריבית, על הפירות של הקרן, הדיוק הזה הוא חשוב ואני רוצה שהוא ייכנס ככה לדברים

לימור סון הר-מלך:       שמענו פה את הדברים של שר האוצר שבאמת חשוב שהכספים ילכו לא לאיזשהם סתימת חורים או כיבוי שריפות של תקציבים או בורות כאלה ואחרים, אלא באמת שהכסף ילך לטובת מטרות משמעותיות, ייחודיות, חברתיות וגם לעתיד לבוא אני חושבת, עוד פעם שם אנחנו גם נצטרך, כי באמת כל הסעיפים שמוזכרים בחוק הם סעיפים חשובים ויקרים וראויים, כל הסעיפים באמת

לימור סון הר-מלך:      אני חושבת שאם הייתה לנו את האפשרות להקשיב לכל אחד היינו יוצאים פה עם תחושה שבאמת כל דבר כזה הוא עולם ומלואו

לימור סון הר-מלך:  ובאמת ההכרעה פה מה ולאן, באמת צריך פה שיקול דעת מאוד מאוד רחב וחשיבה לעומק, ובאמת עם כל הנתונים שמונחים לפנינו, וזאתי משימה לא פשוטה לחברי הוועדה, אני בטוחה שככה, נדרשת מהם באמת עמידה בכנות מול הנתונים ובאמת אחר כך להכריע

לימור סון הר-מלך:       אז באמת המטרות של הקרן הן מצד אחד פיקוח על כספי הקרן

לימור סון הר-מלך:  מטרה נוספת זה באמת לדאוג לראות לאן הולכות ההקצאות? לוודא שהן באמת הולכות למטרות חשובות ומשמעותיות, שמענו את הדברים של היועצת המשפטית לכנסת שגית אפיק, שבאמת גם דרשה את ההתייחסות שעד עכשיו לא הייתה לנושא של מחקר ופיתוח ואנרגיות מתחדשות

לימור סון הר-מלך:       שמענו גם את ההגדרה המשפטית המדויקת שאני שמעתי אותה פשוט מכל כך הרבה גורמים לפני כן, שככה פנו אליי ודיברו על זה שמוגדר בחוק שהוגדר כחובה

לימור סון הר-מלך:  אז באמת, היא דיברה על זה שבאמת זה נתון בסוף לבחירת הוועדה, לשיקול דעת הוועדה, ולא חובה כמו שיש פה כאלה גם שהתבטאו וגם שבאמת, אני אומרת באמת מהחוק זה לא ברור, הניסוח של החוק הוא לא ברור ואני יכולה להבין מאיפה יכלה הטעות הזאת להתקבע

לימור סון הר-מלך:      עוד נקודה שהיא חשובה שנאמרה פה, שבאמת אנחנו מדברים פה על תקציב שמדבר על השנה הראשונה והשנייה של כספי הפירות של הקרן

לימור סון הר-מלך:  הוא לא מחייב וזה גם יצטרך להיות כחלק מההסברים של משרד האוצר, שהוא באמת לא מחייב ולא מכריח ולא מנציח פה איזה משהו שהוא מחייב לשאר התקציבים הבאים, לשאר ההקצאות הבאות

לימור סון הר-מלך:      אני רוצה להתחבר פה להצעה של חבר הכנסת יונתן מישרקי, שבאמת כדאי לקבל ממשרד האוצר את הפירוט של ההצעות שעמדו בפני נציגי משרד האוצר בעת קביעת הנושאים, ובאמת מה היה שיקול הדעת? אז באמת זה משהו שגם לדעתי חשוב

לימור סון הר-מלך:      וההצעה של חבר הכנסת מיכאל ביטון, אני מצטרפת לכל השאלות ששאלת ושביקשת שיהיו להן מענה בדיון הבא

לימור סון הר-מלך:  ומעבר לזה באמת לדאוג שבאמת התקצוב של תנועות הנוער יהיה לפחות כמו התקצוב של השנה הקודמת

לימור סון הר-מלך:  אוקיי? שבאמת, איך אמרת? שיהיה מבנה שתהיה לא רק פעילות

לימור סון הר-מלך:  כשאתה אומר פעילות אז כולם חושבים אין חניכים אין סניף אין מדריכים, לא, פעילות כזאת תהיה, אבל שתהיה יכולת באמת להפעיל את הדבר הזה

לימור סון הר-מלך:      אני חושבת שגם עמדנו קצת על הדיוק בהבחנות בין תנועות הנוער לארגוני הנוער, ואני חושבת שעוד צריך לתת לזה עוד מענה

לימור סון הר-מלך:  ואליך, אבי, משרד הבריאות, אז באמת להגדיר

לימור סון הר-מלך:  אנחנו נקבע באמת מפגש שיידון ממש באופן ספציפי בנושא של בריאות הנפש, באמת לראות איך התקציבים האלה יוגדרו נכון וילכו באמת למקומות לא הרגילים שנוח ללכת אליהם ולאזור הנוחות, אלא ללכת למקומות שבאמת צריכים ולייצר פה שינוי מהותי בנושא הזה של בריאות הנפש

אורי אור: תודה רבה

לימור סון הר-מלך: תודה רבה לכולם

מיכאל ביטון: תודה רבה לך

לימור סון הר-מלך: ישר כוח