ועדת העבודה והרווחה, כנסת 25, פרוטוקול מספר 31, 2023-05-01 00:00

ישראל אייכלר: בוקר טוב, אנחנו דנים היום בישיבת ועדת העבודה והרווחה, י' באייר תשפ"ג, ה-1 במאי 2023, בפרק ה' (ביטוח לאומי) להצעת חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנות התקציב 2023 ו-2024), התשפ"ג-2023 מ/1612 (למעט סעיפים 15(3) עד 15(5), 18 ו-20(ב) – בהכנה לקריאה שנייה ושלישית (מ/1612)

ישראל אייכלר:  על סדר היום: סעיפים 15(6), (8) ו-(9), 16(2) ו-20(ג) (כפל קצבאות, דמי אבטלה כהכנסה לעניין גמלאות שונות)

ישראל אייכלר:      אנחנו נבקש מהאוצר להסביר לנו על מה אנחנו מדברים

דניאל בלנגה: דניאל בלנגה, אגף תקציבים

דניאל בלנגה:  בעצם אנחנו באים פה לקבע את הוראת השעה שהתחילה בתקופת הקורונה והוארכה עוד פעם בתקציב הקודם של 2021–2022, שמהותה היא באמת הכרה בקצבת אבטלה כהכנסות מעבודה

דניאל בלנגה:  בעצם עד הוראת השעה מי שהיה מקבל גמלת נכות או הבטחת הכנסה או גמלת אזרח ותיק, גמלת אבטלה הייתה נחשבת כגמלה אחרת והוא היה זכאי לגבוה מבין השתיים

דניאל בלנגה:  מה שאנחנו עושים כרגע, שיש בו המון הגיון מקצועי גם, זה להכיר בדמי אבטלה כהכנסה מעבודה, לכן בעצם למשל בגמלת נכות שיש דיסריגרד מעבודה, אז הבן אדם ברוב המקרים יוכל לקבל גם את קצבת האבטלה וגם את קצבת הנכות ביחד

מאיר כהן: תציין את הסכומים

דניאל בלנגה: הדיסריגרד כרגע עומד על 5,963 שקלים בקצבת הנכות

מאיר כהן: לא משתנה כלום?     

דניאל בלנגה: למה? הוא עלה עכשיו ב-12

דניאל בלנגה: 5% עם השכר הממוצע

דניאל בלנגה:  זאת בעצם מהותה של הצעת החוק

ישראל אייכלר: אני רוצה שגם הצופה בדיון יבין את מה שאתה מדבר בצורה כל כך מקצועית, ומאיר כהן יודע את זה בעל פה

דניאל בלנגה: ניקח לדוגמה אדם נכה שיש לו קצבת אבטלה

ישראל אייכלר: קודם כל יש לו קצבת נכה

דניאל בלנגה: יש לו קצבת נכות

ישראל אייכלר: אחר כך אנחנו רוצים שהוא ייצא לעבודה ולכן אנחנו עושים שההכנסה מעבודה לא תפגע בקצבת הנכות שלו, כדי שהוא ייצא לעבוד, עד סכום מסוים

דניאל בלנגה: עד סכום מסוים, נכון

דניאל בלנגה:  בעצם עד 5,963 שקלים הוא יכול לקבל הכנסות מעבודה והוא יקבל את קצבת הנכות במלואה

דניאל בלנגה:  כל סכום שמעבר לסכום הזה, שנקרא דיסריגרד, בעצם תקוזז לו הגמלה באופן הדרגתי

דניאל בלנגה:  יש שלוש דרגות: 0

דניאל בלנגה: 30 אגורות, 0

דניאל בלנגה: 40 אגורות ו-0

דניאל בלנגה: 60 אגורות

ישראל אייכלר: זה דיברנו כשהוא עובד

דניאל בלנגה: נכון

ישראל אייכלר: הסעיף שאנחנו מתעסקים בו זה כשהוא פוטר מהעבודה, נכון?     

דניאל בלנגה: נכון

ישראל אייכלר: ואז הוא הולך לקבל אבטלה

ישראל אייכלר:  אם לא נכיר בזה כשכר עבודה, עלולים לקזז לו את קצבת הנכות מהאבטלה

דניאל בלנגה: נכון

ישראל אייכלר: אנחנו רוצים עכשיו לתקן אופן שהוא כן יקבל את דמי האבטלה כדי שהוא יוכל לחזור לעבודה?     

דניאל בלנגה: לא, זה פשוט כדי להמשיך את מצבו ככל האפשר

ישראל אייכלר: לא להרע את מצבו מזה שהוא פוטר

אפרת רייטן: לא לקזז בעצם את קצבת הנכות שלו מדמי האבטלה

ישראל אייכלר: אז על זה אנחנו דנים עכשיו

דניאל בלנגה: נכון

ישראל אייכלר: עכשיו כל צופה יודע על מה אנחנו מדברים

ישראל אייכלר:  עכשיו ניתן לחברי הכנסת לדבר

ישראל אייכלר:       היושבת-ראש לשעבר

אפרת רייטן: תודה רבה אדוני היושב-ראש

אפרת רייטן:  אני מוכרחה רקע קצר ואז גם את חוות דעתך בעניין

אפרת רייטן:  שנה שעברה ביטלנו למעשה קיזוז נוסף שהיה, כי ראינו שמדובר בקיזוזים שאיך אמר כרגע נציג האוצר, דניאל, הם לא הגיוניים

אפרת רייטן:  הם לא מקצועיים גם נכון

אפרת רייטן:  הם לא יקרים, מה שנקרא

אפרת רייטן:  העלות שלהם היא לא כזאת גדולה ושתכביד פה על תקציב המדינה, אבל מעבר לכך שתי ההוראות האלה, אחת זה זו שהיום היא באה ואומרת, אני מקזזת או המדינה מקזזת את דמי האבטלה של אותו נכה בגלל שהוא מקבל קצבת נכות, הרי זה אבסורד

אפרת רייטן:  קיזוז נוסף שהצלחנו לבטל שנה שעברה היה מאותה שכונה

אפרת רייטן:  דמי אבטלה למי שרוצה לעשות הכשרה מקצועית, קיזזו לו גם

אפרת רייטן:  אמרו, אתה מובטל, אתה רוצה לעשות הכשרה מקצועית כדי אחר כך לצאת ממעגל האבטלה ולהצליח בחיים? נקזז לך גם

אפרת רייטן:  נלחמנו בזה, ביטלנו את זה

אפרת רייטן:  אותו דבר התחלנו לעשות בעניין הזה

אפרת רייטן:       שני הקיזוזים האלה שבעיניי הם ללא חמלה ואינם רואים את האוכלוסיות החלשות, לצערי התקבעו בשנת 2002–2003 אם אני לא טועה, באותה כהונה של שר האוצר נתניהו שאז העביר הרבה מאוד גזירות על אוכלוסיות חלשות, וחשבתי שזה הנכון להתחיל לתקן אותם

אפרת רייטן:  הביטול שאנחנו מדברים עליו עכשיו הוא ביטול מבורך, הוא חשוב

אפרת רייטן:  הוא גם באמת לא יקר

ישראל אייכלר: זה היה כשאנחנו היינו באופוזיציה

אפרת רייטן: נכון, והייתם בעד, אגב

אפרת רייטן:  פשוט מה שקרה זה שהכנסת התפזרה

אפרת רייטן:  כבר קיבלנו את ההסכמה מהאוצר

אפרת רייטן:  אז היה אלי בינג האחראי על הרווחה

אפרת רייטן:  זה היה אמור להיכנס לתקציב של שנה שעברה

אפרת רייטן:  הכנסת התפזרה וזה נשאר באוויר

אפרת רייטן:       ראשית, אני מברכת כמובן על העניין

אפרת רייטן:  שני דברים מהותיים, אחד אישי ופוליטי והשני מהותי לחוק

אפרת רייטן:  איך שהתחילה הכהונה הזו הגשתי מחדש את הצעת החוק הזו כדי לזרז את העניינים

אפרת רייטן:  זה הגיע לוועדת השרים לפני כחודש ואמרו לי, אנחנו נדון בזה בעוד ארבעה שבועות כשזה יגיע באמת, ונצמיד את זה להצעה הממשלתית

אפרת רייטן:  הנה הפלא ופלא, אתמול זה עלה לוועדת השרים וועדת השרים החליטה על התנגדות לחוק שלי למרות שזה זה, זה החוק, מסיבות פוליטיות נטו גרידא לא לתת קרדיט לחברת כנסת מהאופוזיציה

ישראל אייכלר: ממש כפי שקורה 20 שנה כשאני פה בכנסת

אפרת רייטן: לא

אפרת רייטן:  אצלנו שנה שעברה אני יודעת שפה הצמדנו, והנה יש לנו כאן עדות, הרבה מאוד חוקים של האופוזיציה שהוצמדו

אפרת רייטן:  הרי אני לא מעכבת את החקיקה

אפרת רייטן:  זו אותה הצעת חוק

אפרת רייטן:  אנחנו מעלים את זה השבוע

ישראל אייכלר: אוקיי, בסדר, אני רק מציין שהדבר הזה שמסיבות פוליטיות דוחים חוקים, כל חבר כנסת מרגיש פה כל שנותיו

אפרת רייטן: זה לא אומר שזה טוב

ישראל אייכלר: לא אמרתי שזה טוב, אני רק מציין את זה כעובדה

אפרת רייטן: אין בעיה

ישראל אייכלר: את עושה את זה כאילו זה קרה מאז המהפכה

ישראל אייכלר:  לא

אפרת רייטן: אני לא מציגה את זה כאילו זה קרה מאז המהפכה

אפרת רייטן:  ממש לא

אפרת רייטן:  אם זה מובן ככה, אני ממש אומרת, לא, לא, עזבו, זה לא מעניין

אפרת רייטן:  אני מציינת כאן עובדה שהיא קשורה לדברים עובדתיים ונתונים גרידא

אפרת רייטן:      משרד האוצר, אם אני מבינה נכון, לא מתנגד להצמדה הזאת

אפרת רייטן:  להיפך

אפרת רייטן:  דיברתי אתמול עם היועץ של שר האוצר

אפרת רייטן:  הוא אמר, תגידי בדיון שאנחנו לא מתנגדים לזה, לכן אני פונה אליך כי אני הולכת להעלות את זה ביום רביעי אצלנו במליאה

אפרת רייטן:  מי שמתנגד לזה, חברי הכנסת שהתנגדו לזה מהקואליציה, באמת זה אבסורד מארץ האבסורדים

אפרת רייטן:  לא ככה אני נהגתי כלפי אופוזיציה כשאני הייתי בקואליציה

אפרת רייטן:  אני חושבת שמדובר כאן על דברים של טעם, דברים באמת אמיתיים

אפרת רייטן:  לבוא להיות עסקן פוליטי קטנוני זה דבר מזעזע

ישראל אייכלר: טוב, עד כאן הקטע הפוליטי

ישראל אייכלר:  נחזור לעניין המקצועי

אפרת רייטן: אני פונה גם אליך בעניין הזה

ישראל אייכלר: מה אני שייך? אני יכול להחליט בזה?     

אפרת רייטן: לא, רק לא להצביע נגד ביום רביעי

אפרת רייטן:  ביום רביעי זה יעלה

אפרת רייטן:  לשיקול דעתך, אדוני היו"ר

אפרת רייטן:       הדבר המהותי שהוא השוני, וגם נדמה לי שראיתי את זה בנוסח של הוועדה שהופץ לנו, כי זה באמת ההבדל בין הנוסח שלי לבין הנוסח שהגיע לכאן לדיון

אפרת רייטן:  הוא מדבר על מחיקה של סעיף שאני הוספתי, ובו למעשה כתבתי ש"סעיפים 195, 238 ו-320 כנוסחם בסעיף 1 לחוק זה יחולו על גמלת אזרח ותיק, גמלת שארים, קצבת נכות ודמי אבטלה המגיעים לפי החוק העיקרי בעד התקופה שמיום התחילה ואילך, אולם לא תופחת זכאותו של מבוטח לגמלה בשל הוראות הסעיפים האמורים בנוסחם בחוק זה

אפרת רייטן: "      זה אני כתבתי בחוק שאתם פה מביאים לדיון

אפרת רייטן:  למעשה הוצאתם קבוצה של נכים יחידנים שאין להם ילדים, הם ללא בת זוג, ואתם כן לפי הנוסח הזה מפלים אותם לרעה וכן מקזזים להם את הגמלאות עם דמי האבטלה

אפרת רייטן:  אם אינני טועה, זאת אחת ההערות שרשומות כאן, ואתם תגידו לי אתם, המנהלת והיועצת המשפטית - - -      

ישראל אייכלר: היועצת המשפטית כבר הוסיפה את זה, את יכולה להיות רגועה

אפרת רייטן: יש על מי לסמוך

אפרת רייטן:  תודה רבה ליועצת המשפטית, למנהלת ולאדוני היו"ר

ישראל אייכלר: חברת הכנסת דבי ביטון

דבורה ביטון: תודה רבה אדוני באמת על דיון מאוד מאוד חשוב

דבורה ביטון:  חברתי, חברת הכנסת רייטן פרסה באמת את העובדות שמצוינות ומובאות לכאן

דבורה ביטון:  אין ספק שזה תיקון של עוולה כשמדובר באנשים שמקבלים גמלאות, כי לרוב אנחנו יודעים בדיוק מי נזקק לגמלאות האלה, קל וחומר כשמדובר בגמלת נכות שבעצם הכספים נועדו על מנת לסייע להם לנכותם, לתרופות, להתניידות וכדומה

דבורה ביטון:  זה מבורך, אבל עם זאת הייתי בהחלט מצפה שגם התקרה תיבחן מחדש, כי זה שזה עומד היום על תקרה של 5,400 שקלים או 5,900 שקלים, בסוף יוקר המחייה, המציאות בארץ הרבה יותר מורכבת ולכן להערכתי זה יפה שלא נוגעים

דבורה ביטון:  עם זאת, צריך להעלות את התקרה על מנת לתת לאזרחים ודווקא למוחלשים להרים מעט את רמת חייהם ובאמת לא להזדקק בסוף לפרוטות נוספות מאחרים

דבורה ביטון:  תודה

ישראל אייכלר: אתם תרשמו ותשיבו, אבל כשתשיבו, תעשו גם השוואה, כי מה שאומרת חברת הכנסת ביטון, יש לזה הרבה הקבלות שאפשר להקביל כל מיני דברים כשעושים דיסריגרד , וכל מיני מספרים, וצריך לראות מה ההיגיון שבכל מספר

ישראל אייכלר:       חבר הכנסת מאיר כהן, בבקשה

מאיר כהן: שלום לכולם, אני לא אוסיף על הדברים של חברותיי

מאיר כהן:  כשאתם באים, אנשי האוצר, ומדברים על משהו, ומנסה לחלוב מכם יושב-ראש הוועדה, אומר, הצופים לא מבינים

מאיר כהן:  אתם צריכים לבוא לכאן ולעשות שיעורי בית, לבוא עם טבלה ולבוא עם הסבר ברור, אם מרוויחים ככה, כמה מנכים, ואם מרוויחים ככה, כמה מנכים בכדי שהציבור יבין את זה

מאיר כהן:  אני חושב שאתם התרגלתם לקצת פינוק, של לבוא לתוך ועדה כזאת, יושבים איזה עשרה חברי כנסת קצת מנומנמים ואתם זורקים כל מיני, ואתה אומר לי עלה ב-12%, אז לוועדה כזאת שמדברת על תקציב של קצבאות, שזה מאות אלפי אנשים אם לא מיליונים, אתם צריכים לבוא הרבה יותר מסודרים

מאיר כהן:  אדוני, סליחה שאני מתערב לך

מאיר כהן:  זאת התחושה שלי

ישראל אייכלר: יש לנו יועצת משפטית בשם יעל

ישראל אייכלר:  יש לה את זה פה והיא כבר תגיד לך את המספרים שביקשת

מאיר כהן: צריכים להכין את זה כחומר

מאיר כהן:  זה חשוב מאוד

מאיר כהן:  תודה

ישראל אייכלר: אתה רוצה לשמוע?     

מאיר כהן: כן, ודאי

מאיר כהן:  תודה רבה אדוני

ישראל אייכלר: היועצת המשפטית, יעל סלנט

ישראל אייכלר:       צדקת, האזרח צריך לדעת במה מדובר

יעל סלנט: דבר ראשון התיקון הזה כמו שנאמר לא רלוונטי רק לקצבת נכות, הוא רלוונטי גם לזקנה ושארים לגבי אלמן

יעל סלנט:  הוא רלוונטי גם להבטת הכנסה ולמזונות

יעל סלנט:  בעצם התיקון אומר שההכנסה מדמי אבטלה היא תיחשב כהכנסת עבודה ולא כהכנסה שאיננה מעבודה

יעל סלנט:  הכנסה מעבודה, הדיסריגרד שלה הוא מעוגן בלוח ח/1

יעל סלנט:  חלק ההכנסה שעד סכום של כ-5,950 שקלים כמו שאמר דניאל, לא מנוכה בכלל מהקצבה

מאיר כהן: בוא נבהיר את זה

מאיר כהן:  אני מקבל קצבה, אני יכול לעבוד ולהשתכר 5,900 שקלים ואני אקבל את כל הקצבה

מאיר כהן:  אין קיזוז

יבגני סובה: זה יחיד

יבגני סובה:  כמה זה לזוג?     

יעל סלנט: הדיסריגרד?     

יבגני סובה: כן

לבנה עזרא: לאזרח ותיק זה 8,719, שקלים לא בנכות

יבגני סובה: אבל דיסריגרד זה פחות או יותר אותו דיסריגרד, לא?         

שרית דמרי-דבוש: בנכות אנחנו מתייחסים לכל בן אדם - - -      

יבגני סובה: כקצבה יותר גבוהה

דניאל בלנגה: לא, לכל בן אדם בנפרד

לבנה עזרא: באופן עצמאי

יבגני סובה: אז זוג אף פעם לא כפול, שאם יש נניח זוג נכים שרוצים לעבוד, אז זה לא - - - 

יבגני סובה:  זה כאילו 0

יבגני סובה: 8 פחות או יותר

מאיר כהן: בנכות זה כל אחד בפני עצמו

מאיר כהן:  במשק בית, תסבירו את זה

שרית דמרי-דבוש: עו"ד שרית דמרי מהלשכה המשפטית בביטוח לאומי

שרית דמרי-דבוש:  בנכות כללית כל אחד זכאי מכוח עצמו ולכן כל אחד נבחן בנפרד

שרית דמרי-דבוש:  בת הזוג של הנכה או בן הזוג של הנכה, ההכנסה שלהם תהיה רלוונטית לעניין של הזכאות לתוספת בעד בן הזוג

שרית דמרי-דבוש:  זה כן יהיה רלוונטי וכן זה ישפיע על התוספת בעד בן הזוג בלבד

שרית דמרי-דבוש:  תוספת ילדים זה בנפרד, זה מבחנים אחרים

שרית דמרי-דבוש:      אני רק אתן דוגמה כדי לסבר את האוזן

שרית דמרי-דבוש:  נקודת היציאה, כלומר הסכום המקסימלי שנכה יחיד בלי ילדים יכול להרוויח ועדיין יהיה זכאי לנכות כללית זה כ-14,340 שקלים

שרית דמרי-דבוש:  בזוג עם שני ילדים הוא יכול להרוויח עד כ-20,000 שקלים ועדיין יהיה זכאי לגמלת נכות כללית

שרית דמרי-דבוש:  זה נקודות הקצה שעדיין אפשר לקבל זכאות לגמלת נכות כללית

שרית דמרי-דבוש:       יושבת איתנו גם מנהלת תחום אזרח ותיק

שרית דמרי-דבוש:  אפשר גם לדבר על נקודות יציאה באזרח ותיק שרלוונטיות לתיקון הזה, ויש לנו גם בהבטחת הכנסה

שרית דמרי-דבוש:  אם תירצו, נוכל להיכנס ולהתייחס

לבנה עזרא: לבנה עזרא, מנהלת אגף אזרח ותיק וסגן ראש מינהל

לבנה עזרא:  חשוב מאוד גם להדגיש את הכמויות של האנשים לצד כל גמלה

לבנה עזרא:  אם אנחנו מדברים על אזרח ותיק, אני אקריא את הנתונים, באזרח ותיק יש לנו 2,029 איש שעשויים ליהנות מהדבר הזה

לבנה עזרא:  בהבטחת הכנסה 534

לבנה עזרא:  בנכות כמו שצוין, 1,013 ובמזונות 216

ישראל אייכלר: מה 216?      

לבנה עזרא: 216 מקרים במזונות

ישראל אייכלר: בכל הארץ?     

לבנה עזרא: בכל הארץ

אפרת רייטן: כן, זה מעט מאוד

קריאה: שייהנו מהתיקון

אפרת רייטן: ברור, שעכשיו התיקון חל לגביו

לבנה עזרא: נכון להיום, כמובן

לבנה עזרא:  בסך הכול הכללי מדובר על 3,800 איש שעשויים ליהנות מזה, וזה באמת אוכלוסייה שמאוד נוגעת לליבנו ולכן חשוב לנו התיקון הזה

דבורה ביטון: מה ההתייחסות לרווקים בלי ילדים, נכות?      

שרית דמרי-דבוש: זה אותו דבר

דבורה ביטון: זה על אותו משקל?     

לבנה עזרא: זה אותו משקל

אפרת רייטן: על זה דיברנו כרגע

אפרת רייטן:  זה התיקון

לבנה עזרא: העובדה שההכנסה הוגדלה והגיעה ל-8,700 שקלים, בשילוב המדד, עדכון של המדד, אזרחים ותיקים שעובדים ומקבלים את האבטלה כי הם לא יכולים לעבוד, אז באמת זה צורך שהוא מאוד נדרש

ישראל אייכלר: יעל, היועצת המשפטית, תסבירי את הנקודה הזאת של היחידים

יעל סלנט: אנחנו ניסינו לבדוק דבר ראשון למה בנוסחים של כל הוראות השעה הקודמות היה את המשפט שאמר שלא תופחת זכאותו של מבוטח לגמלה בשל ההוראות של הסעיפים שאנחנו מתקנים בחוק הביטוח הלאומי, והוסבר לנו שבגדול זה תיקון מיטיב

יעל סלנט:  הוא יכול לא להיטיב עם קבוצה של כ-250 אנשים לפי מה שאני מבינה מהמוסד לביטוח לאומי, של נכים שאין להם לא בת זוג ולא ילד, ולכן במצב שבו דמי האבטלה נחשבו כהכנסה שאינה מעבודה, בעצם לא קיזזו להם בכלל כי אין להם תוספת תלויים, ועכשיו כשזה נחשב כהכנסה מעבודה, אגב, לכל אורך התיקון הזה זה נחשב כהכנסה מעבודה מבחינה רעיונית, עכשיו כן יקזזו להם לפי המדרגות של הדיסריגרד, כלומר עד 6,000 שקל לא יקזזו בכלל, בין כ-6,000 שקלים ל-8,000 שקלים, 30% מהקצבה, בין 8,000 שקלים ל-11,000 שקלים, 40% מהקצבה, מה שמעל 11,000 שקלים כ-60% מהקצבה

יעל סלנט:  זה לא שיקזזו להם שקל מול שקל, אבל תהיה את האפשרות לקזז להם אם ההכנסה שלהם היא גבוהה

יעל סלנט:  בכל הוראות השעה הקודמות, בעצם מאז לדעתי שהחוק נחקק ב-2020 כהוראת שעה ראשונה ביחס לקורונה, ההוראה הזאת כן שמרה עליהם

יעל סלנט:  אם אני מבינה נכון, זאת קבוצה שאם החוק יישאר כמו שהוא ולא יוסף התיקון הזה, לא יקזזו להם לפני התיקון הזה, ועכשיו כן יקזזו להם

אפרת רייטן: למה זה הוצא החוצה?      

ישראל אייכלר: העניין הזה יתוקן בעזרת השם, אבל אני רוצה לשאול שאלה אחרת

ישראל אייכלר:  למה רק עד שני ילדים? מה חטא הילד השלישי? למה הוא לא יהיה זכאי? מי קבע את זה?     

שרית דמרי-דבוש: חוק הביטוח הלאומי קובע שזכאות בעד ילדים היא עד שני ילדים

שרית דמרי-דבוש:  זה רלוונטי גם בנכות כללית, גם בקצבת אזרח ותיק וגם בעולם של הבטחת הכנסה הזכאות היא עד שני ילדים

שרית דמרי-דבוש:  זה מבנה התא המשפחתי

ישראל אייכלר: באיזה מדינה התא המשפחתי זה שני ילדים? אני מכיר משפחה יותר משני ילדים

שרית דמרי-דבוש: זה הוראות חוק הביטוח הלאומי מאז שאני מכירה אותם

אפרת רייטן: מאז ומעולם

דבורה ביטון: אז זה המקום לשנות

שרית דמרי-דבוש: זה ההוראות

שרית דמרי-דבוש:  זה המספרים

שרית דמרי-דבוש:  יש השלכות תקציביות משמעותיות, שינויים בתוספות ילדים

שרית דמרי-דבוש:  אני כן אציין שבהבטחת הכנסה יש תוספת קטנה לתאי משפחה שיש להם שלושה וארבעה ילדים

שרית דמרי-דבוש:  זה לא בתוך חוק הבטחת הכנסה אלא בקצבת הילדים

קריאה: בשארים אין הגבלה של מספר ילדים

שרית דמרי-דבוש: בשארים אין הגבלה

דבורה ביטון: מה עם החיים האמיתיים, ההורים?      

ישראל אייכלר: בחוק הזה אני רוצה להתמקד שתביאו לנו את הנתונים, כמה נכים יש שיש להם יותר משני ילדים, כמה ילדים כאלה יש וכמה זה יעלה

שרית דמרי-דבוש: אוקיי

יבגני סובה: הכוונה שלך לא לגובה של דיסריגרד, הכוונה לקצבה עצמה

ישראל אייכלר: מה קורה עם הילד הזה, כמה זה עולה לכל ילד וכמה זה יעלה למדינה

ישראל אייכלר:       סובה, אתה עוד לא דיברת

ישראל אייכלר:  זכות הדיבור

יבגני סובה: סמלי שדווקא היום ב-1 במאי, ביום הפועלים אנחנו מדברים על האפשרות שאנשים ייצאו לשוק העבודה, אז אני מברך

אפרת רייטן: אהבתי את זה שדווקא ישראל ביתנו ולא מפלגת העבודה מעלה את ה-1 במאי

אפרת רייטן:  בהחלט אני מרגישה שותף לדרך הסוציאלית

אפרת רייטן:  כל הכבוד

יבגני סובה: אפרת, את מתעסקת עם אחד שנולד בברית המועצות וב-1 במאי היה הולך עם הדגל בתור ילד בכיתה א', ב', ג' עד שברית המועצות התפרקה

יבגני סובה:  א', אני זוכר, הייתי בן 11 כשהתפרקה ברית המועצות, אז זיכרון חזק אצלי בראש עם הדגלים ב-1 במאי

ישראל אייכלר: כמי שיודע היסטוריה, סובה, 1 במאי נוצר בארצות הברית על ידי הפועלים, וברית המועצות אימצה את זה

אפרת רייטן: צודק

אפרת רייטן:  בגלל השביתה שהם עשו על השעות הנוספות שנתנו להם לעבוד בלי הגבלה

יבגני סובה: העיר שבה נולדתי, היו שם שלוש עיירות יהודיות שאוחדו על ידי השלטון הסובייטי ב-1919 וקראו לעיר פייר ואמייז שזה 1 במאי, אז זה היה האיחוד

יבגני סובה:  היו כאלה כמה

ישראל אייכלר: עוד אנקדוטה על 1 במאי

ישראל אייכלר:  היה יהודי דתי, אפילו חרדי בתל אביב לפני 70 שנה, שהיה בא ב-1 במאי לבית הכנסת עם פטיש עץ ואומר, "היום זה חג", והיה דופק עם הפטיש על השולחן

אפרת רייטן: בבקשה, כולנו סוציאליסטים בסוף

יבגני סובה: אני חושב שאנחנו צריכים בהחלט לעודד אנשים לצאת לשוק העבודה

ישראל אייכלר: חייבים לציין ש-1 במאי היה אחד ההונאות הגדולות ביותר גם של רוסיה, גם של סטלין וגם של היטלר להשתמש במצוקת הפועלים כדי ליצור אווירה עוינת ודיקטטורה נוראה, כך שדברים יפים לפעמים יכולים להפוך לדיקטטורה

מאיר כהן: לא היה שום דבר יפה ב-1 במאי

יבגני סובה: אני זוכר בתור ילד שזאת הייתה התרגשות

יבגני סובה:  אני חייב להגיד לך, הייתה התרגשות

מאיר כהן: הייתי הרבה שנים בקיבוץ

מאיר כהן:  חוץ מהתרגשות, כלום

מאיר כהן:  הפועלים היו הכי דפוקים בעולם

יבגני סובה: מאיר, אני בטוח שגם בשנות ה-50' וה-60' בארץ שחגגו את זה, גם הייתה פה התרגשות בקיבוצים ובמושבים

יבגני סובה:  אנשים מאוד התרגשו כי הייתה תחושה שאנחנו - - -      

מאיר כהן: בקיבוצים כן

יבגני סובה: כי יש תרומה

יבגני סובה:  זה שאתה עובד, יש תרומה למדינה

ישראל אייכלר: האמירה של מאיר כהן שהוא היה שר הרווחה, ואין עוד אדם סוציאלי כמוהו, מאוד חשובה

ישראל אייכלר:  מה אמרת, מאיר?      

מאיר כהן: שה-1 במאי, כל הדברים הסוציאליים במדינות למשל, (אני למדתי סובייטולוגיה), לא הייתה שום הטבה

מאיר כהן:  היה דיכוי גדול של הפועלים

מאיר כהן:  היה דיכוי גדול של מעמד הפרולטריון

מאיר כהן:  אי אפשר

מאיר כהן:  סוציאליזם פשט את הרגל

מאיר כהן:  נגמר

יבגני סובה: אני חושב שישראל היא עדיין יותר סוציאליסטית מאשר קפיטליסטית

אפרת רייטן: גם כל חוק שעות ועבודה, אורה נמיר וכל השנים האלה שבאו וראו את הפועלים

ישראל אייכלר: לא, הוא אומר שזה לא שייך ל-1 במאי

מאיר כהן: זה לא קשור ל-1 במאי

ישראל אייכלר: זה קשור לעולם החסד של העם היהודי, שזה נושא אחר לגמרי

מאיר כהן: בוודאי

אפרת רייטן: זה נכון, מסכימה איתך

ישראל אייכלר: סובה, תמשיך

יבגני סובה: עכשיו קיבלת שיעור איך אפשר להדליק פה את הדיון באזכור אחד

יבגני סובה:       שאלה קטנה פה לאוצר

יבגני סובה:  אמרת 0

יבגני סובה: 30, 0

יבגני סובה: 40 ו-0

יבגני סובה: 60 אגורות

יבגני סובה:  הסכום המקסימלי זה 14,000 שקלים ליחיד, אז לחדד את הנקודה הזאת, שאם בן אדם בכל זאת עובר את הסכום של 5,900 שקלים, עד איזה סכום מנכים לו 0

יבגני סובה: 30 אגורות על כל שקל שהוא מרוויח?      

שרית דמרי-דבוש: עד 8,072 שקלים

יבגני סובה: כלומר, על כל שקל שהוא מרוויח מעל, יורד לו 0

יבגני סובה: 30 אגורות מהקצבה, נכון?     

דניאל בלנגה: נכון

יבגני סובה: וה-0

יבגני סובה: 40 ו-0

יבגני סובה: 60 אגורות, מתי?      

שרית דמרי-דבוש: ה-0

שרית דמרי-דבוש: 40 זה בין 8,072 שקלים ל-11,039 שקלים

יבגני סובה: הכוונה שאם בן אדם היום שיש לו נכות והנכות שלו מאפשרת לצאת לשוק העבודה, הוא לא צריך לחשוש שהמשכורת שלו תהיה מעל 6,000 שקלים

ישראל אייכלר: על זה אנחנו מדברים

יבגני סובה: שלא יהיה חשש

יבגני סובה:  שבן אדם יידע שהוא לא הולך להיפגע לגמרי, אלא שהוא יכול להגיע לסכומים, כי יש מעסיקים שיגידו, אני לא רוצה להעסיק אותך בסכום כזה, אני רוצה לתת פה משרה מלאה, ובמשרה מלאה יש הרבה אנשים שגם עובדים בהייטק, עובדים במקומות שבהם השכר הממוצע הוא מתקרב לשכר ממוצא במשק ולכן אין סיבה להגביל אותו בסכומים האלה

יבגני סובה:  מצד שני, בן אדם, צריך לעודד אותו עם כל הצרכים שיש לו, לכן זה חשוב להבהיר

יבגני סובה:      עוד שאלה נוספת שלא כל כך הבנתי, אולי גם תחדדו לי

יבגני סובה:  כשיש למשל אישה שהיא נכה, היא מקבלת קצבה והיא כן עובדת או שהיא מובטלת, מה קורה עם ההכנסות של בעלה? הרי אם הבעל מגיע לשכר גבוה יחסית, אז איך מחשבים את זה לצורך הדיסריגרד הזה? האם ההכנסה של בעלה מחושב באותו ניכוי של הסכום של קצבת נכות?     

שירלי מירוז: יש לבן/בת הזוג גם כן מבחן הכנסות כדי לקבל תוספת בקצבת הנכות

שירלי מירוז:  אני לא מייחסת רק לאישה כי כרגע נתת דוגמה

שירלי מירוז:  זה היינו הך

שירלי מירוז:  אם בן או בת הזוג מרוויחים מעל 6,766 שקלים, אנחנו לא משלמים תוספת עבור בן/בת הזוג

דניאל בלנגה: אני רק אחדד

דניאל בלנגה:  זה לא משפיע על הקצבה הבסיסית

יבגני סובה: אז הקצבה היא רק בסיסית של 4,000 שקלים?     

שירלי מירוז: ואם יש ילדים

יבגני סובה: כמה זה תוספת?     

שרית דמרי-דבוש: כל ילד זה עוד 1,048 שקלים עד שני ילדים

יעל סלנט: השאלה אם קצבת הנכות היא מלאה או חלקית?      

שרית דמרי-דבוש: נכון, זה בהתאם - - -     

יבגני סובה: אם יש זוג שבן או בת הזוג מגיע לשכר 6,700 שקלים ויש להם שני ילדים, בעצם זה מתווסף לשכר של בן הזוג, 1,048 שקלים לצורך דיסריגרד, נכון? זו הכוונה?     

דניאל בלנגה: אני אנסה לחדד

דניאל בלנגה:  נגיד יש לנו בני זוג, אחד מהם הוא נכה

דניאל בלנגה:  הנכה, יש לו את הקצבה הבסיסית והדיסריגרד, כל המנגנון שדיברנו לא מושפע בכלל מההכנסה של בן הזוג שלו

דניאל בלנגה:  רק מסתכלים על ההכנסה שלו

דניאל בלנגה:  ההכנסה של בן הזוג תלויה רק בתוספת תלויים שהוא מקבל

דניאל בלנגה:  בעיקרון אם הוא מקבל תוספת תלויים עבור בן הזוג, ברגע שבן הזוג עובר הכנסה של כ-7,000 שקלים, הוא כבר לא זכאי לתוספת התלויים

יבגני סובה: וילדים זה תוספת לגבול העליון, זה הכוונה, כלומר אם יש שני ילדים, אז זה יכול להגיע כמעט ל-8,700 שקלים פחות או יותר, אם אני מבין נכון

יבגני סובה:  זה לא כסף שמשולם

יבגני סובה:  זה ההגבלה בשביל שלא תיפגע הקצבה

שרית דמרי-דבוש: לא, זה כסף שמשולם

יבגני סובה: כלומר 1,048 שקלים משולם לבן הזוג

שרית דמרי-דבוש: נכה עם שני ילדים בלי תוספת בעד בת הזוג, הוא יכול לקבל - - -      

יבגני סובה: אה, זה מתווסף ל-4,000 שקלים של הבסיסי

יבגני סובה:  אוקיי, עכשיו אני הבנתי את זה

ישראל אייכלר: יש עוד מישהו שרוצה להוסיף משהו? כן, בבקשה

מאירה בסוק: עו"ד מאירה בסוק מנעמת

מאירה בסוק:  אני רוצה להבין, אנחנו מדברים פה על 3,000 אנשים לכל הסיפור הזה?     

קריאה: 3,800 אנשים לחודש

מאירה בסוק: אז למה הדיסריגרד כל כך נמוך?     

מאיר כהן: הדיסריגרד משפיע על הרבה יותר אנשים

אפרת רייטן: הכפל קצבאות

יעל סלנט: שמקבלים גם דמי אבטלה וגם - - -      

אפרת רייטן: מדובר על דמי אבטלה

ישראל אייכלר: אני רוצה להבהיר, אם את לא הבנת, אז הרבה אנשים לא הבינו

ישראל אייכלר:  לא מדובר פה על 3,800 נכים בארץ

ישראל אייכלר:  מדובר פה בנכים שעבדו, פוטרו והם מקבלים אבטלה

ישראל אייכלר:  זה הסיפור

יעל סלנט: לא רק נכים, גם זקנה ושארים - - -      

ישראל אייכלר: וגם זקנה ושארים

אפרת רייטן: וגם דמי מזונות

ישראל אייכלר: שגם מקבלים אבטלה

ישראל אייכלר:  על זה מדובר

ישראל אייכלר:       עוד מישהו רוצה להוסיף משהו?      

מאירה בסוק: מהרגע שמתחילים לחשב את זה שמורידים להם מהאבטלה, זה נמוך מידי, זאת אומרת אפשר להעלות את זה

אפרת רייטן: איך? לא הבנתי

יבגני סובה: לא, להיפך, התיקון הוא בשביל לא להוריד להם מהאבטלה

מאירה בסוק: בדיוק, אבל התיקון הוא קטן מידי

מאירה בסוק:  זה מה שאני מתכוונת

יבגני סובה: התיקון בהתאם, כאילו הם עובדים

יבגני סובה:  כאילו את מתייחסת לאנשים שהם מובטלים כמו שהם עובדים, כמו בשוק

מאירה בסוק: בסדר, אבל אתה אומר, באיזשהו שלב שהם מרוויחים יותר כסף, אז מתחילים להוריד להם

יבגני סובה: כן, אבל זה דיון שנוגע לכלל האנשים שהם נכים ועובדים

אפרת רייטן: בעצם מתקנים פה עיקרון ועוול היסטורי שהסתכלו על דמי אבטלה כעל איזה גמלה

אפרת רייטן:  הרי זה לא הגיוני

אפרת רייטן:  באו ואמרו, אנשים היו נכים לפני כן כשהם עבדו, יהיו נכים אחרי זה, וכשהם מובטלים, דווקא אז לקזז להם זה חסר היגיון לחלוטין

יבגני סובה: לגבי אנשים עובדים אני מבין שזה אותו עיקרון, נכון? זה לא משתנה

יבגני סובה:  מה ששאלתי זה נוגע לאנשים נכים שהם עובדים

יבגני סובה:  זה פחות או יותר הדיסריגרד

יבגני סובה:  אגב, פה אמרו לי פוליטיקה אבל זה עלה בתקופת הממשלה הקודמת

יבגני סובה:  יושב פה שר הרווחה לשעבר

יבגני סובה:  זה כבר היסטוריה ולא פוליטיקה

יבגני סובה:  העלינו את זה בממשלה הקודמת

יבגני סובה:  דיסריגרד כן העלינו, גם לאנשים שהם אזרחים ותיקים, העלינו את זה לשכר כמעט 6,000 שקלים

יבגני סובה:  זה היה סביב ה-4,000 שקלים

מאיר כהן: רציתי לשאול אם הם יכולים להוסיף לנו לדיון איך נוהגים במדינה אחרת? יש לכם דוגמה למשל?      

ישראל אייכלר: לפני זה, שאלה שאני רוצה להבין

ישראל אייכלר:  אולי תיתנו לנו יותר מספרים על מה מדובר

ישראל אייכלר:  יעל, תפרטי להם מה שאנחנו רוצים

יעל סלנט: בעצם יש לכם איזשהו מאגר נתונים שאתם יודעים איך התיקון הזה משפיע

יעל סלנט:  אמרת קודם, משפיע על כ-3,800 אנשים

יעל סלנט:  כמה דמי אבטלה האנשים האלה מקבלים, וכמה מקוזז להם? איך זה עומד עם הדיסריגרדים בנכות? מה קורה בזקנה שבעצם מאפשרים לקבל עכשיו את שתי הקצבאות, מתקנים את סעיף 320(ח) ואומרים שאפשר יהיה לקבל את שתי הקצבאות יחד, אבל בעצם ההכנסה הזאת מדמי האבטלה תיחשב כהכנסת עבודה והיא כן תקוזז מהגמלה, אז כמה דמי אבטלה מקבלת האוכלוסייה הזאת ואיך זה מקוזז להם מהגמלה? אולי קצת נתונים מספריים שחברי הכנסת יוכלו להבין על מה אנחנו מדברים

שרית דמרי-דבוש: אני אסביר ואם נצטרך יותר נתונים מדויקים - - -      

מאיר כהן: חבריה, עם כל הכבוד שאני רוכש לכם, ביטוח לאומי, אני מכיר אתכם

מאיר כהן:  אתם הרבה יותר מקצועיים מאיך שאתם נראים כאן

מאיר כהן:  אתם יודעים להביא טבלאות בלחיצת כפתור, לתת את זה לנו

מאיר כהן:  זה חשוב מאוד

מאיר כהן:  זה מקהה את הביקורת כי אתה רואה בדיוק את הסכומים ואתה רואה שיש כן איזה השתדלות

מאיר כהן:  חבל

לבנה עזרא: נתון אחד שאולי כן יעניין אתכם, שיש תקרה לקבלת דמי אבטלה והתקרה עומדת על 11,870 שקלים אם אנחנו בדוגמה, אזרח ותיק, מאפשרים פה דיסריגרד של 8,719, ורק בהפרש בין ה-8,729 שקלים לתקרה של 11,870 שקלים מורידים 0

לבנה עזרא: 60 אגורות על כל שקל, אז עדיין יש פה מוטיבציה לקבל את זה

מאיר כהן: ב-2023 היה אמור להעלות את זה

מאיר כהן:  למה עצרתם את זה? את זה אני שואל

לבנה עזרא: זה עלה בעוד 1,000 שקלים

לבנה עזרא:  זה קודם היה 1,000 שקלים פחות

מאיר כהן: אוקיי, אני חוזר בי

מאיר כהן:  בסדר גמור

שרית דמרי-דבוש: אני רוצה להסביר לגבי התיקון של אזרח ותיק, כי הוא מאוד מאוד חשוב

שרית דמרי-דבוש:  זה רלוונטי לנשים

שרית דמרי-דבוש:  עד יוני 2020 אישה שהייתה מקבלת אזרח ותיק ועברה לדמי אבטלה, הייתה מקבלת את הגמלה הגבוהה מביניהם, או אזרח ותיק או דמי אבטלה

שרית דמרי-דבוש:  התיקון שאנחנו עושים כאן מאפשר לנשים, וזה רק רלוונטי לנשים כי נשים יכולות בין התקופה שהן יוצאות לגיל פרישה עד 67 לקבל דמי אבטלה

שרית דמרי-דבוש:  גברים, זה לא רלוונטי

שרית דמרי-דבוש:  זה תיקון כרגע שהוא מהותי רק לנשים, וכרגע זה מאפשר להן לקבל גם דמי אבטלה וגם אזרח ותיק

מאיר כהן: זה תיקון בגלל שרוצים להעלות את גיל הפרישה

שרית דמרי-דבוש: בדיוק

שרית דמרי-דבוש:  ביחס למישהי שהיא יחיד, כלומר שאין לה בן זוג, היא יכולה להשתכר עד 8,719 שקלים ועדיין לקבל אזרח ותיק מלא ואת דמי האבטלה שהיא זכאית

שרית דמרי-דבוש:  היא יכולה לקבל קצבת זקנה חלקית אם היא משתכרת בין 8,719 שקלים ל-12,688 שקלים

מאיר כהן: כמה זה, 1,200 שקלים?     

שרית דמרי-דבוש: חלקי זה 0

שרית דמרי-דבוש: 6

שרית דמרי-דבוש:  היא יכולה לבחור לא לקבל את הקצבה החלקית

שרית דמרי-דבוש:  זה כן נותן לה בעד התקופה שהיא לא מקבלת את הקצבה החלקית 5% לכל שנה

שרית דמרי-דבוש:  היא יכולה לבחור ולעשות את זה

שרית דמרי-דבוש:  אנחנו כן מאפשרים לה

שרית דמרי-דבוש:  אם יש לה בן זוג, גם אם בן הזוג מקבל בעצמו קצבת אזרח ותיק, היא יכולה כבר להשתכר עד 11,624 שקלים ועדיין לקבל קצבת אזרח ותיק מלאה

שרית דמרי-דבוש:       כמו שציינה כאן לבנה, הסכום המקסימלי לדמי אבטלה שהיא יכולה לקבל זה 11,870 שקלים, כלומר אישה, גם אם היא כמעט מגיעה למקסימום של דמי אבטלה ויש לה בן זוג, ברוב המקרים היא תקבל את מלוא קצבת אזרח ותיק ואת כל מלוא דמי האבטלה, וזה באמת מאוד מהותי ביחס לקבוצה הזאת

יבגני סובה: אישה עד איזה גיל?     

שרית דמרי-דבוש: בין גיל הפרישה עד ל-70

יבגני סובה: שם יש השוואה עם הגברים, כי גבר אחרי 70 זה לא משנה כמה

שרית דמרי-דבוש: אני כן אדגיש, דמי אבטלה אפשר לקבל עד 67

שרית דמרי-דבוש:  גיל 70 זה הגיל המוחלט לאזרח ותיק שאז מהנקודה הזאת אין מבחני הכנסות וכולם זכאים

יבגני סובה: לצורך קצבת זקנה

שרית דמרי-דבוש: כן, לקצבת אזרח ותיק

שרית דמרי-דבוש:  הנתונים שיש לנו, כמו שציינו, שיש כ-2,229 נשים

שרית דמרי-דבוש:  זה לחודש הזה, זה ממש פברואר 2023

שרית דמרי-דבוש:  זה קבוצת הנשים שמושפעות מהתיקון הזה לכן מבחינתנו התיקון הזה מאוד מאוד חשוב כי זה קבוצה שזה משפיע עליהם ישירות

ישראל אייכלר: תודה רבה

יבגני סובה: עוד שאלה קטנה

יבגני סובה:  יש נשים שהן מקבלות את התגמול הזה בגיל הפרישה, שעשינו?     

שרית דמרי-דבוש: כן - - -      

יבגני סובה: 4,000 שקלים?     

שרית דמרי-דבוש: כן

לבנה עזרא: חבר הכנסת מדבר על התיקון שהוכנס לאחרונה

לבנה עזרא:  מינואר 2022 אנחנו משלמים מענק מעבר בגין דחיית גיל הפרישה

לבנה עזרא:  אנחנו יוזמים את זה, שולחים מכתבים, שולחיםSMS ונשים מגישות את התביעות

אפרת רייטן: נאמר שזה היה התנאי שלנו כאן כדי להעביר את הרפורמה

ישראל אייכלר: סיימנו את הדיון

ישראל אייכלר:  אני רוצה לאפשר לעוד אחד-שניים לדבר

ישראל אייכלר:      יקותיאל משי, בבקשה

יקותיאל משי: אדוני היושב-ראש, יקותיאל משי מעמותת 121

יקותיאל משי:  אנחנו מקדמים את נושא כפל קצבאות כבר שלוש שנים

יקותיאל משי:  זאת החלטה היסטורית

יקותיאל משי:  אני מאוד מתרגש לשבת פה בוועדה, לראות שזה קורה לקריאה שנייה ושלישית

יקותיאל משי:       אני באתי בעצם לפה להגיד תודה

יקותיאל משי:  אני מקווה שתאשר לי להגיד תודה לכמה אנשים שהיו לאורך השנים האלו

יקותיאל משי:  זה בעצם התחיל עם השר ישראל כץ שפנינו אליו בזמנו וחשפנו אותו לבעיה, והוא החליט בהוראת שעה לאפשר לשנה שלמה לאנשים לקבל את כפל הקצבאות בקורונה

יקותיאל משי:  לאחר מכן כמובן שר הרווחה לשעבר מאיר כהן שנרתם לעניין, כמובן גם הביטוח הלאומי שאת תזכיר החוק, כל הצוות שם שעזר

יקותיאל משי:  מימין ומשמאל כולם נרתמו באמת

יקותיאל משי:  משרד האוצר, דניאל

יקותיאל משי:  כולם נרתמו להוביל

יקותיאל משי:  חברת הכנסת אפרת רייטן שהייתה יושבת-ראש ועדת העבודה והרווחה וקידמה את זה כמעט עד הסוף

יקותיאל משי:  בשנייה האחרונה קרה מה שקרה

יקותיאל משי:       אני רוצה באמת להודות לכל האנשים הללו שעושים פה משהו היסטורי, לאפשר כפל קצבאות לאנשים, אוכלוסיות חלשות, אלה שבאמת צריכים

יקותיאל משי:  זה חייב להגיע להחלטה שזה פשוט נכנס לספר החוקים לא בהוראת שעה אלא באופן קבוע

יקותיאל משי:  אנחנו מדברים על 3,600 איש

יקותיאל משי:  זה משתנה מחודש לחודש ומשנה לשנה

יקותיאל משי:  אני מקווה שזה יישאר במספר הזה ואני מודה לכל הנוכחים שעסקו בעניין הזה

אפרת רייטן: גם לך, יקותיאל, בכלל על העמותה 121

אפרת רייטן:  אתם עושים דברים פשוט מחממי לב

אפרת רייטן:  כל הכבוד

ישראל אייכלר: תודה רבה

ישראל אייכלר:  דיברנו הרבה גם על הנכים

ישראל אייכלר:  יש לנו פה את יהודה דורון ועמיחי תמיר

ישראל אייכלר:  אתם רוצים לומר משהו?      

עמיחי תמיר: ברמת קצבאות כל כך נמוכה בעיקר של קצבת האזרח הוותיק ועוד יותר של קצבת אזרח ותיק עם השלמה לנכות, אני חושב שכפל קצבאות, למרות העלות המשמעותית זה משהו שחייב להיות חלק מהחוק, לאפשר להרבה מאוד אנשים מוחלשים לחיות בכבוד

עמיחי תמיר:  תודה על זכות הדיבור

ישראל אייכלר: יהודה, אתה רוצה לומר משהו? לא

ישראל אייכלר:       תודה רבה, אני רוצה להודות לכם על הדיון הפורה

גליה ימין: אדוני היושב-ראש, רק נקודה אחת שלא עלתה

גליה ימין:  גליה ימין, לשכה משפטית, אוצר

גליה ימין:  רק להגיד שהוראת השעה בעצם הסתיימה בשנת 2022

גליה ימין:  מכוח סעיף 38 לחוק יסוד הכנסת היא הוארכה בעצם עד ה-15 בפברואר 2023, ואנחנו מציעים להחיל את זה רטרואקטיבית כדי לשמור על רציפות

ישראל אייכלר: כל הכבוד

ישראל אייכלר:  תודה רבה

ישראל אייכלר:  אנחנו נסכם את הדיון בהזדמנות הבאה

ישראל אייכלר:  אנחנו סיימנו את הדיון הזה

ישראל אייכלר:  תודה רבה