ועדת הכספים, כנסת 25, פרוטוקול מספר 104, 2023-04-30 00:00

משה גפני: אני פותח את הישיבה

משה גפני:  מי מציג את החוק?     

צחי דוד: אגף תקציבים

ולדימיר בליאק: איך יכול להיות שקיבלנו את המצגת רק עכשיו? זה לא נושא מספיק חשוב כדי שנלמד אותו קודם?     

חיים גבתי: מה פתאום? זה נושא זעום

חיים גבתי:  אתה לא יודע איך זה עובד? את הדברים הגדולים מחביאים

אליהו דלל: חיים, תן לנו להתחיל לפני שאתה מתחיל

חיים גבתי: אנחנו נותנים לכם כבר הרבה זמן להתחיל

חיים גבתי:  בינתיים אתם רק הורסים את המדינה

חיים גבתי:  לפחות ננסה להציל אותה מהידיים שלכם

צחי דוד: הרפורמה שנציג היום היא קרן להרחבת ההשקעה בתושב ולהשקעה בדיור, מחד היא חלק מתוכנית הדיור הממשלתית ומאידך מדובר במנגנון כספי שיאפשר צמצום פערים משמעותי בשלטון המקומי, הגדלת ההשקעה בתושבים ברבות מהרשויות, בעיקר אלה שקולטות דיור

צחי דוד:      בשנים האחרונות עשינו המון רפורמות בתחום הדיור והסכמי הגג, הוותמ"ל, בתחום המיסוי, התחדשות עירונית, ובצד ההיצע ראינו בשנה האחרונה בריחה משמעותית, שיא של 73,000 התחלות בנייה

צחי דוד:  יחד עם זאת אנחנו לא במצב יציב

צחי דוד:  אפשר לראות שאנחנו ממשיכים להביא רפורמות בתחום הדיור

צחי דוד:  השנה רפורמה בוועדות המחוזיות

צחי דוד:  אנחנו רואים סטגנציה בקרקע הפרטית

צחי דוד:  הבאנו רפורמות בתחום

צחי דוד:  המשך צעדים בתחום הכלכלי לאור העלייה בריבית ובאינפלציה כדי לתמוך בשוק הדיור

צחי דוד:  אנחנו רואים המשך עלייה במחירי הדיור עם תחילת מגמת ירידה בפרסם האחרון של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה

צחי דוד:  כלומר, תחום הדיור עדיין אינו מיוצב ועדיין דורש המשך טיפול

צחי דוד:      השחקן הכי משמעותי בתחום הדיור בסופו של יום הוא השלטון המקומי

צחי דוד:  למערכת התמריצים של השלטון המקומי יש השפעה מאוד משמעותית על עליית מחירי הדיור

צחי דוד:  לקחנו כאן כהשוואה את מחירי השכירות למגורים ומחירי השכירות למשרדים

צחי דוד:  אנחנו יכולים לראות שלמרות שיש פרמטרים רבים וזהים שמשפיעים על גם על הבנייה למגורים וגם על הבנייה לתעסוקה, אנחנו יכולים לראות שלאורך השנים אין עלייה אמיתית במחירי המשרדים, במחירי ההשכרה של המשרדים, לצד עלייה משמעותית במחירי ההשכרה למגורים למרות שתכנון, שיווקים, עלויות חומרי גלם, כוח עבודה – אלה פרמטרים שכמובן משפיעים באופן זהה על שניהם ואנחנו רואים שהתוצאה שונה לחלוטין

צחי דוד:       התוצאה שונה לחלוטין כי כמו שאמרתי קודם השלטון המקומי הוא שחקן מאוד משמעותי ומערכת התמריצים שלו – שלא הוא יצר אלא יצר עבורו המחוקק והשלטון המרכזי – היא מאוד מוטה לתחום התעסוקה

צחי דוד:       אנחנו יכולים לראות, בהשוואה לעובדה שבדיור יש לנו מלאי תכנוני לשנים ספורות קדימה, שרשות מקרקעי ישראל והיזמים רצים לבנות ולשווק, שבתעסוקה - הנתונים של מינהל תכנון, לא שלנו - וגם ניקח אותם בזהירות, אפילו ברמה של חצי מהמספרים שאתם רואים כאן, אנחנו רואים מלאי אדיר של עשרות שנים קדימה של קצב הבנייה לתעסוקה ביחס למלאי התכנוני המאושר

צחי דוד:  כאמור, הסיבה לזה היא מערכת התמריצים

צחי דוד:  בממוצע ארנונה עסקית מכניסה למטר 184 שקלים, ההוצאה בגינה היא פחות או יותר פינוי אשפה

צחי דוד:  מגורים מכניסים 52 שקלים למטר וההוצאות הן בתחום החינוך, הרווחה, התרבות, המינהל הציבורי, פינוי אשפה ועוד ועוד

צחי דוד:  זאת מערכת תמריצים שלא מעודדת דיור

צחי דוד:  כמובן שיש סיבות אחרות שבגינן רשויות מקומיות רוצות דיור, בין אם זאת מחויבות לציבור להגדיל את היצע הדיור, בן אם זאת קליטת אוכלוסייה חדשה, בין אם אלה היטלי השבחה מוגדלים בדיור, בין אם אלה קרקעות בבעלותם שכדאי להשביח

צחי דוד:  לכן אנחנו לא נטען שלא בונים בכלל ושזה הפקטור היחיד, אבל אני חושב שההשוואה בין מחירי התעסוקה למחירי המגורים מראה באופן מובהק את ההשפעה של מערכת התמריצים הזאת

צחי דוד:      מה היא עושה דה פקטו לערים שבונות יותר ופחות

צחי דוד:  לקחנו כאן השוואה בין שתי ערים – באר יעקב שבנתה עוד לפני הסכם הגג בקרקעות פרטיות ומאז הסכם הגג בונה בקרקעות פרטיות, ואת הרצליה שאמנם יש לה הסכם גג אבל מעט ממנו שווק

צחי דוד:  הרצליה, בחמש השנים שבין 2017 ל-2021, עלתה בארנונה העסקית שלה פר תושב ב-300 שקלים, בעוד שבאר יעקב ירדה ב-300 שקלים

צחי דוד:  נטרלנו כאן את הקרן לצמצום פערים שפגעה בבאר יעקב כדי שהנתונים יהיו על בסיס שווה ונקיים

צחי דוד:  זה נתון שאני חושב שאי אפשר לחיות איתו, שמי שפועל להרחבת היצע הדיור, סל השירותים שהוא יכול לתת לתושבים שלו כראש רשות, כאדם פוליטי - - -     

אליהו דלל: אני לא מבין למה מאשימים את הרשות

אליהו דלל:  באמת

אליהו דלל:  אני יושב כאן ולא מבין

משה גפני: תן לו להשלים

אליהו דלל: אני פשוט לא מבין

אליהו דלל:  לא מבין

חיים גבתי: בלי להאשים

חיים גבתי:  זה לא ברור?     

כרמל שאמה-הכהן: זה לא שאתה לא מבין

כרמל שאמה-הכהן:  אתה דווקא מבין

כרמל שאמה-הכהן:  אחרים לא מבינים

אליהו דלל: אני יושב כאן ואני כולי רותח

אליהו דלל:  אתם יושבים ואתם מאשימים את הרשויות המקומיות במחירי הדיור

אליהו דלל:  זה לא הגיוני

אליהו דלל:  אדוני היושב ראש, זה לא הגיוני

יצחק פינדרוס: לא

יצחק פינדרוס:  המדינה אשמה שכל השנים היא לא עשתה את מה שהיא עושה עכשיו

יצחק פינדרוס:  נכון, אתה צודק

יצחק פינדרוס:  המדינה אשמה שהיא לא עשתה עד עכשיו את מה שהיא עושה

יצחק פינדרוס:  אני מסכים איתך

משה גפני: אני מבקש לאפשר להם להציג את הנושא

אליהו דלל: אין לי בעיה לאפשר להם אבל יש כאן משהו שמרתיח אותי

משה גפני: בסדר, מרתיח

משה גפני:  מה אפשר לעשות

יצחק פינדרוס: אלי, מרתיח שזה לא נעשה עד עכשיו

משה גפני: חבר הכנסת פינדרוס, הם יציגו את התוכנית וכולם ישמעו אותה

משה גפני:  כל אחד יביע את דעתו

אליהו דלל: קשה לי להתאפק

צחי דוד: אנחנו לא מאשימים את השלטון המקומי

צחי דוד:  אנחנו אומרים שיש מערכת תמריצים שפועלת לכיוון הזה

צחי דוד:  גם ציינתי שלא השלטון המקומי בנה אותה ובאופן טבעי הוא עובד לפי תמריצים והתוצאות לפנינו

צחי דוד:  הבנייה לתעסוקה מובילה לזה שאין עליית מחירים בתעסוקה ובמגורים יש

צחי דוד:  אני לא אטען שזו הסיבה היחידה, יש מורכבות יתר במגורים, צריך מוסדות ציבור, צריך שצ"פים, אבל הפערים הם בלתי ניתנים להסבר

צחי דוד:      כמו שאמרתי, השלטון המקומי רלוונטי בכל שלב בהליך הבנייה של דירה, בין אם זה בהליכי התכנון הראשוניים, בין אם זה חתימת הסכמי פיתוח וביצוע התשתיות, בין אם זה במכרזי רשות מקרקעי ישראל שתמיד הולכים בתיאום עם הרשויות, ובין אם זה בהוצאת היתרי בנייה

צחי דוד:  כאשר לרשות יש מערכת תמריצים שפועלת נגד בנייה למגורים, היא יודעת להביא את זה לידי ביטוי, שוב, לא בהאשמה

צחי דוד:  תמריצים כלכליים עובדים

צחי דוד:       זאת התוצאה של היקפי הבנייה לתעסוקה והיכולת של רשויות במרכז הארץ, כמו בכל העולם, למשוך אליהם עסקים יותר מאשר באזורים פריפריאליים

צחי דוד:  אנחנו יכולים לראות את תל אביב, הרצליה, חיפה, פתח תקווה, עם הכנסות שחוצות את ה-2,500-2,000 שקלים לנפש, בעוד שרשויות לא רעות – חריש, אופקים, נתיבות – הן עם מאות שקלים בודדים

צחי דוד:  סימנו קבוצה במרכז – אופקים, נתיבות, בית שמש, בת ים, באר יעקב – ששיווקו בשנים האחרונות אלפי יחידות דיור והאוכלוסייה בהן עוד לא נקלטה

צחי דוד:  כמו שראיתם את הירידה בבאר יעקב, גם הערים האלה חוות ויחוו ירידה ביכולת שלהן לתת שירותים

צחי דוד:  אני חושב שלרשויות האלה יש ראשי ערים מעולים – אני מכיר את העבודה איתן באופן שוטף - והיכולת שלהם למשוך היקפי תעסוקה שדומים למה שקורה במרכז הארץ, היא לא קשורה בשום אופן ליכולת שלהם כראשי רשויות

צחי דוד:  הם יכולים להיות ראשי ערים מצטיינים ועדיין אם הם יבנו למגורים, איכות השירות שהם יתנו לתושבים ירד, מכאן גם פחות תושבים ירצו לבוא לאורך זמן ומכאן אנחנו חווים את עליית מחירי הדיור ואת הלחץ על אזור המרכז

אורית פרקש הכהן: סליחה, המספרים האלה, מה הם? מאות אלפי שקלים?      

צחי דוד: לא

צחי דוד:  אלה שקלים לתושב

אורית פרקש הכהן: מה זאת אומרת? אפשר להבין?     

צחי דוד: הכנסה מארנונה עסקית לתושב

אורית פרקש הכהן: למטר?      

צחי דוד: לא

צחי דוד:  לתושב

צחי דוד:  סך הכול חלקי מספר התושבים ברשות

צחי דוד:  הפערים האלה הם בלתי נתפסים וצריך לומר שהם גם הולכים ומתרחבים

אורית פרקש הכהן: אבל למה החישוב הזה? אתם לוקחים את הארנונה העסקית ומחלקים אותה במספר התושבים של כל היישוב? סך הכול הכנסות מארנונה, חלקי מספר התושבים

צחי דוד: עסקי

אורית פרקש הכהן: כחלקי סך כל מספר התושבים?     

צחי דוד: סך כל מספר התושבים

צחי דוד:  כן

אורית פרקש הכהן: ומה המטרה? לראות מה הפריון? מה היעילות? מה היקף הארנונה העסקית?     

יצחק פינדרוס: מה השירות שהתושב מקבל

אורית פרקש הכהן: לא

אורית פרקש הכהן:  הוא מדבר על ארנונה עסקית

יצחק פינדרוס: כן

יצחק פינדרוס:  בסוף זה מה שמתורגם

אורית פרקש הכהן: מה ההכנסה שנכנסת לרשות מקומית

יצחק פינדרוס: נכון, ואז על פי זה הוא נותן שירות

אורית פרקש הכהן: ומה התמריץ שלה להשקיע בעסקי

יצחק פינדרוס: על פי זה הוא נותן שירותים

קריאה: יש הבדל בין ערים קטנות לבין ערים גדולות עם עסקים

חיים גבתי: כן, אבל שכחו את המרכיב של מענק איזון

חיים גבתי:  כל המרכיבים שהם על הגב שלנו

אלון שוסטר: מה שחסר כאן בוודאות זה מה צריך, למה זה משומש ועל זה נדבר

אלון שוסטר:  אתם לחלוטין מורידים את מה צריך ומה הוא השימוש

משה גפני: צחי, אני מבקש מכאן ואילך לא לענות על שאלות

משה גפני:  תציג את הדברים

צחי דוד: בסדר אדוני היושב ראש

צחי דוד:  אנחנו גם רואים שאין זהות בין מועסקים בעיר והכנסות שלה מארנונה עסקית נתפסות כהכנסות של העיר

צחי דוד:  אפשר גם להסתכל עליהן כעל הכנסות המועסקים

צחי דוד:  אנחנו יכולים לראות שהעיר שמכניסה הכי הרבה מארנונה עסקית, בסופו של דבר – נקרא לזה תושבי מגדלי התעסוקה אינם תושבי העיר

ולדימיר בליאק: כמה זה רלוונטי?     

צחי דוד: בעיניי הם נענשים פעמיים

צחי דוד:  אתה גם צריך לקום בבוקר ולנסוע הרבה מאוד כדי להגיע למקום התעסוקה שלך וגם בשירותים שאתה מקבל בעיר שלך, אתה לא נהנה מהפירות של הארנונה העסקית הזאת

צחי דוד:  הפערים הולכים ומתרחבים

משה גפני: צחי, אם אתה רוצה לענות על שאלות, אין בעיה, אני אצא

משה גפני:  יש לי הרבה עבודה בחוץ

צחי דוד: אני לא רוצה לענות על שאלות

משה גפני: אל תענה על שאלות

משה גפני:  אלך תנהל איתם כאן סימפוזיון אקדמי

משה גפני:  או שאתה מציג את החוק או שלא

צחי דוד: אני מנסה להתקדם

צחי דוד:  אני לא עונה על שאלות

משה גפני: תתקדם

משה גפני:  אל תענה על שאלות

צחי דוד: הבעיה היא שגם הפערים רק ילכו ויגדלו

צחי דוד:  אנחנו רואים את השינוי מארנונה עסקית

צחי דוד:  הסתכלנו בטווח של שמונה שנים אחורה

צחי דוד:  רשויות במרכז הארץ – הרצליה, פתח תקווה, תל אביב – ממשיכות להגדיל את ההכנסה מהארנונה העסקית שלהן על פרקי זמן ארוכים, כאשר רשויות הפריפריה ורשויות קולטות דיור - ראש העין, ערד, שדרות - הולכות ויורדות על אף הניסיונות של הממשלה באמצעות משרד הכלכלה למשוך אליהן עסקים ומפעלים

צחי דוד:  זה לא שווה ערך וזה לא יכול להיות שווה ערך

צחי דוד:  נתנו כאן דוגמה אחת – אולי קצת דמגוגית אבל אני חושב שהיא ממחישה את הבעיה – מגדל אחד של תעסוקה בתל אביב, 34 אלף מטרים תעסוקה, בתעריף של תל אביב שווה ערך, ההכנסה ממנו, לכל ההכנסה של מטה בנימין, אחת המועצות האזוריות הגדולות בארץ, ולמחצית ההכנסה מנתיבות

צחי דוד:  ההכנסות ממפעלים שהולכים לפריפריה עם המחיר הנוסף של מפעלים לא יכול ולא יהיה שווה ערך ובסופו של דבר נגיע לכך שיש לנו מדינת תעסוקה במרכז הארץ ומדינת מגורים בפריפריה עם הבדלים עצומים

משה גפני: ביבס, אני מבקש להפסיק עם זה

משה גפני:  אני אאפשר לך לומר את עמדתך אבל קודם הוא יציג את זה

משה גפני:  כך הנוהג כאן

חיים גבתי: הוא שכח לדבר על המטרו

משה גפני: הוא לא שכח כלום

משה גפני:  תאמין לי

משה גפני:  אם הוא שכח, יש להם בעיה, שישלחו מישהו אחר שלא שוכח

משה גפני:  זה מה שהממשלה מציעה

צחי דוד: הפערים האלה רק ילכו ויתרחבו

צחי דוד:  מערכת המטרו והתוכניות הכלכליות הנלוות אליה יאפשרו, ובצדק רב, הרבה מאוד בנייה לתעסוקה במרכז

צחי דוד:  כבר היום אנחנו רואים בתוכניות המתאר של אזורי התעסוקה העיקריים תוספת של עשרות אחוזים אם לא הכפלה של היקפי הבנייה לתעסוקה וזה בסדר גמור

צחי דוד:  אנחנו מביאים את התשתיות כדי לאפשר את הבנייה הזאת אבל המשמעות בצד הפיננסי היא פערים הולכים ומתרחבים והסיטואציה הזאת כמובן גם משפיעה לרעה במוסדות התכנון

צחי דוד:  מוסדות התכנון לעתים דורשים מהמרכז לבנות פחות תעסוקה כדי שיהיה גם לאחרים

צחי דוד:  אנחנו רוצים את התכנון הטוב ביותר

צחי דוד:  אנחנו מעדיפים, במקום להזיז תכנון ולהזיז תשתיות עתק, להזיז כסף

צחי דוד:       המגמה בישראל איננה שונה מהעולם

צחי דוד:  הנטייה של עסקים ושל הכנסות מעסקים להתרכז בלב המטרופולינים היא תופעה כלכלית זהה בין ישראל לבין יתר מדינות ה-OECD והשאלות שאנחנו מתחבטים בהן כאן ומביאים בפניכם הן משותפות להרבה מאוד מדינות שנקטו בצעדים שונים

צחי דוד:  אני יכול להגיד שבהשוואה בין-לאומית הצד שאנחנו נוקטים בו הוא מהעדינים ביותר

צחי דוד:  אתם תראו את זה בהמשך

צחי דוד:  בבריטניה לדוגמה לקחו 50 אחוזים מהארנונה העסקית – מהבסיס, לא מהגידול כמו שאנחנו מציעים כאן - וחילקו מחדש

צחי דוד:  כנ"ל בדרום קוריאה

צחי דוד:  המודל שקרוב למודל שלנו הוא מודל שמשנת 1970 הוא חל במינסוטה, בו לב המטרופולין, מהגידול בהכנסות ביחס לשנת הבסיס, 1971, מעביר חלק מההכנסות שלו לרשויות אחרות באזור, שאין בהן הרבה עסקים

צחי דוד:  אצלם זה לי אוכלוסייה ומצב כלכלי

צחי דוד:  המודל שלנו קצת יותר נקי והוא מדבר רק על אוכלוסייה

צחי דוד:       צריך לומר שהרעיון לחלק ארנונה עסקית בין רשויות הוא לא זר לחקיקה כיום

צחי דוד:  הוא קיים באמצעות ועדת גבולות אבל ועדת הגבולות היא כלי מוגבל

צחי דוד:  מעצם שמה וטבעה היא מחלקת בין רשויות קרובות

צחי דוד:  אנחנו יכולים לראות כאן דוגמה לרשויות שמחלקות, לדוגמה משגב מחלקת הכנסות של 1,100 שקלים הכנסות ארנונה עסקית בעוד רשויות כמו הרצליה ותל אביב עם 3,600 שקלים, 5,100 שקלים, לא מעורבות בשום ועדת גבולות

צחי דוד:       לקחנו דוגמה לוועדת גבולות שהמנדט ניתן לה לפני מספר שנים ונחתמה החלטה בתקופת הממשלה הקודמת, ועדת גבולות על היישוב באר טוביה

צחי דוד:  באר טוביה הוא ישוב יחסית חזק בהכנסות מארנונה עסקית וועדת גבולות שהקים משרד הפנים, אושרו החלטותיה על ידי שרת הפנים דאז איילת שקד, החליטה לקחת מתקציב באר טוביה, כ-17-16 אחוזים מתקציב הרשות - לא מהגידול העתידי כפי שאנחנו מציעים כאן - לקחת מהבסיס הקיים שלה, למעלה מ-20 מיליון שקלים, ולהעביר לרשויות באזור

צחי דוד:  כלומר, הרעיון לקחת ארנונה עסקית שאנחנו מציעים היום ולחלק אותו מחדש, איננו רעיון חדש

צחי דוד:  יש קבוצת רשויות במרכז הארץ שגובלות אחת בשנייה והן לא משתתפות במשחק הזה

צחי דוד:  מעצם זה שהן לא משתתפות במשחק הזה, הנטל שנופל על רשויות חזקות יותר בפריפריה אולם לא חזקות כמוהן, הולך וגובר ואפשר - מי שרוצה - להסתכל על כל ההצעה הזאת כמעין ועדת גבולות ארצית

צחי דוד:  אנחנו לא מציעים משהו שלא קיים בחקיקה

צחי דוד:  הפוך

צחי דוד:  ביחס להחלטות ועדת גבולות כגון ההחלטה על באר טוביה, ההצעה שלנו היא אפילו עדינה

צחי דוד:       אני אדבר מעט על העקרונות שלנו לפתרון שנולד מהשיח שהיה לגבי הצעה דומה אך שונה שהייתה לפני שנתיים

צחי דוד:  ההצעה לא נוגעת בתקציב הקיים של הרשויות

צחי דוד:  ההצעה מתבססת על גידול מארנונה עסקית מכאן ואילך

צחי דוד:  מה שראיתם כאן שיש לרשות מקומית 3,600 לשנה 5,000 לשנה – זה נשאר בידיהם

צחי דוד:  דבר שני, אנחנו לא מעלים כאן ארנונה למגורים

אורית פרקש הכהן: אתה יכול להסביר את הנקודה הזאת? היא דרמטית

אורית פרקש הכהן:  מה זאת אומרת מגידול? איזה גידול?      

צחי דוד:  אני אגיע לזה

צחי דוד:  היושב ראש לא מרשה לי לענות לשאלות

צחי דוד:  אנחנו לא מעלים מיסים לתושבים

צחי דוד:  אין כאן נגיעה בארנונה למגורים

צחי דוד:  אנחנו בתקופה של יוקר מחיה

צחי דוד:  בשיח על הנושא של התמריצים לבנייה למגורים ולתעסוקה, ברור שתמיד עולה האפשרות להעלות ארנונה למגורים

צחי דוד:  אנחנו לא מציעים דבר כזה

צחי דוד:      דבר נוסף שהקרן עושה

צחי דוד:  אנחנו לא מפתים רשויות באמצעות מענקים חד פעמיים

צחי דוד:  על כל היתר בנייה שרשות מקבלת תמריץ, היא מקבלת אותו מכאן ועד עולם

צחי דוד:  אפשר לראות בזה גידול בבסיס הארנונה למגורים שלה, בגין כל יחידת דיור חדשה

צחי דוד:      בניגוד למה שנאמר הרבה פעמים בשיח הזה, בשבועות האחרונים, שאנחנו מלאימים כספי ארנונה – אני חושב שנוסח החוק מדבר בעד עצמו

צחי דוד:  היינו הכי זהירים בעניין הזה

צחי דוד:  הכסף לא נכנס לתקציב המדינה, לא עובר דרך החשב הכללי

צחי דוד:  אם יהיה תקציב המשכי, הוא לא יעצור

צחי דוד:  הקרן נשאר גוף חיצוני למדינה, חיצוני לרשות המבצעת שנשלט בידי הרשויות המקומיות

צחי דוד:  המחוקק בעצם קובע להן מסגרת שבתוכה הם צריכים לעבוד ובמובן הזה הרשות המבצעת היא לא חלק מהעניין

צחי דוד:       איך הקרן עובדת ומה אנחנו מציעים

צחי דוד:  כל רשות תפריש אחוז – תכף נראה מה הוא – מתוך ה גידול בארנונה העסקית שלה כאשר שנת הבסיס היא 2022

צחי דוד:  מהכסף הזה כל רשות תקבל מענק של 2,000 שקלים כל שנה בגין כל היתר בנייה שהיא מוציאה

צחי דוד:  כל רשות בגין כל היתר בנייה

צחי דוד:  המשמעות הכספית של שני הצדדים, בצד ההכנסה אנחנו מציעים מדרגות שכל רשות, לפי מצבה בארנונה עסקית, תפריש סכומים

צחי דוד:  רשות שיש לה בין אפס ל-500, תפריש 10 אחוזים

צחי דוד:  רשות חזקה ביותר שיש לה מעל 2,000 – ראינו שזאת קבוצה מצומצמת של רשויות – תהיה ברף של 49 אחוזים, זה הצד שמזין את הקרן, ובצד החלוקה, המשמעות של 2,000 שקלים בגין כל היתר ביחס לארנונה שנתית ממוצעת לדירת 100 מטרים, זה אומר שרשות מקומית תקבל בגין כל היתר בנייה חדש העלאה של 40 אחוזים בארנונה למגורים

צחי דוד:  לא העלאה בארנונה למגורים שמשלם התושב אלא העלאה בארנונה למגורים שהיא רואה מההפרשות מהקרן וזה מכאן ועד עולם

צחי דוד:  אנחנו למעשה בבעיית התמריץ מטפלים כאן משני הכיוונים

צחי דוד:  אנחנו גם מגדילים את ההכנסה בגין כל תושב וגם מקטינים, בלי כמובן לחסל את התמריץ לארנונה עסקית

צחי דוד:  רשויות עדיין ירצו עסקים, אבל לא באופן שדוחק את המגורים אלא באופן יותר רציונלי

צחי דוד:       עקרונות לניהול הקרן

צחי דוד:  כפי שהתחלתי לומר זה גוף עצמאי, מנותק מתקציב המדינה, מנוהל על ידי השלטון המקומי

צחי דוד:  כללי החלוקה שלו קבועים בחקיקה ראשית, יציבים בחמש השנים הראשונות

צחי דוד:  כדי לשנות אותו צריך להביא הסכמה מאוד רחבה בתוך השלטון המקומי, לא רוב מקרי אלא רוב של 70 אחוזים מהרשויות ורשויות שבשטחן מתגוררים 70 אחוזים מהתושבים

צחי דוד:      התוצאות של הצעד שלנו כמו שאנחנו רואים אותן

ינון אזולאי: כשאתה אומר ניהול על ידי השלטון המקומי, כשאתה אומר גוף עצמאי, תתמקד בנקודות האלה כי רוב השאלות יהיו על הדברים האלה

צחי דוד: אני ארחיב

חיים גבתי: כך זה נראה פחות או יותר

חיים גבתי:  כך מנהלים את המדינה

צחי דוד: הסברתי על נושא התמרוץ

צחי דוד:  אנחנו מקטינים את הפער

צחי דוד:  הגידול שרואים בהכנסה מארנונה למגורים בתוספת הקרן הוא 40 אחוזים

צחי דוד:  הקיטון בתמריץ לארנונה עסקית הוא כמובן דיפרנציאלי בהתאם למדרגות

צחי דוד:  עדיין נשארת הרבה מאוד כדאיות לבנות ארנונה עסקית

צחי דוד:  דבר מרכזי נוסף שאנחנו רואים בו יתרון זה ניתוק השיקולים הפיננסיים מהתכנון

צחי דוד:  אנחנו רואים הרבה מאוד טבעות, נקרא לזה שולי אזור המרכז עם תכנון של מיליוני מטרים לתעסוקה שלא ייבנו, עומדים שטחים שיכולים להיבנות, יכולים לפתח את הארץ ולא נבנים כי מוסדות התכנון לוקחים בחשבון שאלות פיננסיות של יציבות הרשות המקומית

צחי דוד:  אם בונים בה הרבה מגורים, צריך לבנות הרבה תעסוקה

צחי דוד:  לא משנה שבפועל התעסוקה הזאת לא תמיד מגיעה אבל עושים תכנון שאיננו מיטבי

צחי דוד:  אנחנו בעצם מעוותים את כל המערכת התכנונית, מעוותים את מערכת הפיתוח, משקיעים כספים באזורי תעשייה מרוחקים ומנותקים כדי לאזן רשות מקומית ספציפית, במקום לעשות דבר הרבה יותר קל, לבנות מה שצריך, איפה שצריך

צחי דוד:  אם צריך לבנות הרבה מאוד תעסוקה באזור המרכז כי זה נכון תכנונית, אז זה מה שיהיה

צחי דוד:  מהצד השני, להזיז כספים

צחי דוד:      אני חושב שאנחנו מחזקים משמעותית את העצמאות של רשויות מקומיות רבות

צחי דוד:  היום, זה נכון, יש קבוצה מצומצמת של רשויות שלא נסמכת בשום צורה על המדינה ונהנית מהגאות בהכנסות בארנונה עסקית

צחי דוד:  ההצעה שלנו, למעשה לאורך זמן תהפוך הרבה יותר רשויות ותביא אותן למעמד הזה

צחי דוד:  יהיו כאן עשרות רשויות שההכנסות מהקרן, פלוס הכנסותיהן העצמיות האחרות, מביאות אותן למידה ניכרת של עצמאות, כמו שיש היום לכמה רשויות גדולות

צחי דוד:  אני חושב שזה מבורך

צחי דוד:      הנושא הנוסף שבעיניי הוא לא פחות חשוב הוא צמצום פערים

צחי דוד:  רשות מקומית, אנחנו רואים את זה כמעט בכל תקציבי הרשויות המקומיות, לוקחת את העודף שלה בעיקר לנושאי החינוך והרווחה

צחי דוד:  זה מה שמצופה על ידי התושבים, זה מה שהם רוצים וזה מה שעושים כמעט כל ראשי הרשויות שהן בעלי עודף

צחי דוד:  איזון בהכנסות מארנונה עסקית בין מספר רשויות חזקות במרכז הארץ לבין יתר הרשויות המקומיות יוביל להגדלה משמעותית בתקציבי החינוך והרווחה בכל הרשויות המקומיות בישראל

צחי דוד:  יוביל ליותר שוויון, יוביל להפחתת הלחץ מראשי הרשויות האלה

כרמל שאמה-הכהן: אם אתה לוקח מראשי רשויות, איך יגדל?     

צחי דוד: אמרתי, למעט מספר רשויות במרכז הארץ אבל היושב ראש לא מרשה לי לענות לשאלות

צחי דוד:  הפער העצום הזה בין רשויות שהמרחק ביניהן וההרכב אוכלוסייה שלהן איננו גדול משמעותית אבל היכולת שלהן להשפיע, ההבדלים הם דרמטיים, הפער הזה יצטמצם ולהרבה יותר רשויות ולהרבה יותר תושבים במדינת ישראל תהיה השקעה גדולה יותר בחינוך ורווחה

צחי דוד:       רצינו לענות על כמה שאלות מהשיח שעלה בשבועות האחרונים סביב הרפורמה, האם אנחנו מחלישים כאן רשויות מקומיות כמו שנטען ומגבירים את תלותן בממשלה

צחי דוד:  בעינינו המצב הוא בדיוק הפוך

צחי דוד:  כמו שאמרתי, יש שם מספר קטן של רשויות שנהנות מהעצמאות הכלכלית הזאת

צחי דוד:  הקרן הזאת תביא עוד עשרות רשויות למצב הזה

ולדימיר בליאק: כמה קטן? כמה?     

צחי דוד: אני רוצה להגיד 15 אבל זה בעצם 17

משה גפני: צחי, אתה רוצה לענות על שאלות?     

צחי דוד: סליחה אדוני היושב ראש

צחי דוד:  כשלתי בלשוני

צחי דוד:  צריך לומר שהרשויות החזקות במרכז – אנחנו רואים את המספרים, עשינו גם את ההרצות לפי הגידול בשנים האחרונות ולפי הבנייה הצפויה - גם אחרי הקרן ימשיכו להתחזק

ולדימיר בליאק: אבל פחות

צחי דוד: ביחד עם כולם אבל לא יותר מכולם

צחי דוד:  הפערים לא ימשיכו לגדול

מיכל שיר סגמן: מי הגוף המפקח?     

צחי דוד: האם אנחנו מלאימים כספי ארנונה

צחי דוד:  כמו שאמרתי קודם ואני ארחיב קצת עכשיו, השלטון המקומי שולט בהכנסות מכספי הקרן

צחי דוד:  אי אפשר לקבל החלטה בקרן בלי שיש רוב של 70 אחוזים מהרשויות לטובת אותה החלטה ורוב של 70 אחוזים מהרשויות שמתגוררים בהן 70 אחוזים מתושבי המדינה

צחי דוד:  בקרן יש נציגי ממשלה, נקרא להם שהם במעמד חבר וכמובן עם יכולות, אבל כמו שאמרתי מאוד מאוד מוגבלות כי אי אפשר לקבל החלטות בניגוד לעמדת הרשויות

צחי דוד:  המחוקק הוא זה שקובע את הכללים ושינויים בהם הם יהיו רק אחרי חמש שנים ובהסכמה רחבה

צחי דוד:  לכן גם הלכנו על מודל יחסית פשוט

צחי דוד:       אחת הטענות היא שאנחנו פוגעים במי שעבד קשה והצליח ורשויות שלא התאמצו, ייהנו עכשיו מפירות ההצלחה של רשויות שעבדו קשה והצליחו למשוך עסקים

צחי דוד:  הזהות הכמעט מוחלטת בישראל, כמו בעולם, בין הכנסות מארנונה עסקית לבין היותך מטרופולין או רשות סמוכה ללב המטרופולין, אם זה מרכז הארץ, אם זאת חיפה, שתי רשויות מטרופוליניות חזקות, היא בסוף הפקטור המכריע ביכולת למשוך עסקים

צחי דוד:  רשות מקומית יכולה להיות מצוינת אבל אם היא רחוקה מתל אביב מרחק של 60 קילומטרים, היא לא תצליח למשוך הרבה עסקים מתל אביב או מחיפה

צחי דוד:  היא לא תצליח למשוך הרבה עסקים

צחי דוד:  יש ראשי רשויות מעולים שבונים ומשפרים את העיר שלהם ומקדמים אותה, והם עדיין נמצאים ברמה הפיננסית בתחתית הרשימה ונאלצים להגיע לאוצר בסוף השנה בשביל שלושה-ארבעה מיליון שקלים לסגור תקציב

צחי דוד:  אני מרגיש לא בנוח לשבת איתם על זה בסוף שנה

צחי דוד:      האם הצעד שלנו יקריס או יקטין את ההשקעה לרשויות מקומיות במרכז הארץ

צחי דוד:  אנחנו רואים את אומדן גובה ההפרשה מתוך התקציב הרגיל של הרשויות המקומיות

צחי דוד:  לקחנו כאן שלוש רשויות לדוגמה

צחי דוד:  אנחנו מדברים כאן שברי אחוזים מתוך תקציבן

צחי דוד:  כלומר, המשמעות של הצעד שלנו היא לא פגיעה משמעותית בשירות שנותנות הרשויות המקומיות שימשיכו לצמוח

כרמל שאמה-הכהן: אתה יכול להכניס בחוק שזה המקסימום? אם זאת האמת, תכניס בחוק שזה המקסימום

כרמל שאמה-הכהן:  אני מכן לתת חצי אחוז וללכת עכשיו הביתה

צחי דוד: הן יוכלו להמשיך להגדיל תקציבים שלהן ואף רשות לא צפויה לקרוס ואף לא להפחתה משמעותית ביכולות שלה

צחי דוד:       האם אנחנו פוגעים בתמריצים לתעסוקה

צחי דוד:  היום מערך התמריצים מעוות

צחי דוד:  הוא מעדיף תעסוקה באופן קיצוני

צחי דוד:  ראינו במודלים הבין-לאומיים מדינות שהלאימו את כל הארנונה העסקית וחילקו את כולה מחדש

צחי דוד:  זה באמת פגע בתמריצים לתעסוקה

צחי דוד:  לנו אין שום הצעה כזאת ואין שום כוונה כזאת

צחי דוד:  היום יש תכנון והוצאת היתרים לתעסוקה ביתר, אמנם שומר על מחירי התעסוקה שזה גם דבר חיובי באופן נמוך, אבל באופן שבא על חשבון שימושים אחרים ודוחק אותם, בעיקר את שימוש המגורים

צחי דוד:  הרצון לקלוט דיור יגדל משמעותית

צחי דוד:  הצורך בתעסוקה מייצא פיננסי, יפחת משמעותית ולא באופן שיפגע בבנייה לתעסוקה

צחי דוד:      אומרים לנו למה שלא נקצה כסף לדיור ונפתור את זה בעצמנו

צחי דוד:  אם כן, אחד, הממשלה מקצה המון כסף לדיור, בין אם זה חומש תחבורה, הסכמי גג, פתרון בעיות מימון במט"שים, הגדלה של 20 אחוזים בתקציב, במספר כיתות הלימוד, סיכום תקציבי, סיכום תקציבי גדול לחינוך, הנחות בקרקע בשנת 2022 שהסתכמו בשבעה מיליארד שקלים, עשרות מיליארדים לפינוי מחנות צבא כדי לבנות

צחי דוד:  הממשלה מקצה הרבה מאוד תקציב

צחי דוד:      אם דיברנו על עצמאות של רשויות, הרעיון שרשויות חזקות במרכז הארץ, שכל חטאן שכאשר הן בונות הן יצטרכו להסתמך על תקציב שמגיע מהמדינה בניגוד לרשויות שנוטות לבנות פחות, בעינינו הוא רעיון מעוות ואנחנו חושבים שזה צריך להיות חיצוני לממשלה

צחי דוד:      האם יש חלופות להצעה שלנו

צחי דוד:  במהלך השנים עלו מספר חלופות כאשר אחת החלופות היא העלאת הארנונה למגורים

צחי דוד:  אנחנו חושבים שכרגע זה לא ריאלי בתקופה של יוקר מחיה

צחי דוד:  גם מהרשויות זה לא זכה לתמיכה

צחי דוד:  תקציב המדינה, הסברתי ואמרתי שאני חושב שזה לא נכון מבחינת עצמאות הרשויות

צחי דוד:  רשות שבונה הרבה למגורים לא צריכה להיענש בכך שהיא תהפוך לרשות נתמכת ולא רשות עצמאית

צחי דוד:  הפחתת מס הכנסה כנגד העלאת ארנונה למגורים, זה רעיון מאוד יצירתי שעלה גם מכיוון כמה רשויות אבל הבעיה שמה שנכון במקרו - - -     

אורית פרקש הכהן: מה זאת החלופה הזאת? הפחתת מס הכנסה, כנגד?     

צחי דוד: לעשות חלופה מאוזנת שבאה ואומרת שאנחנו מעלים את הארנונה למגורים ובאותו סכום מפחיתים מס הכנסה

צחי דוד:  במקרו זה נורא יפה אבל ברמת הפרט זה מהלך סופר רגרסיבי

צחי דוד:  מי שייהנה מזה במס הכנסה, אלה אוכלוסיות מאוד עשירות

צחי דוד:  מי שישלם יותר בארנונה, אלה אוכלוסיות מעמד הביניים

ולדימיר בליאק: הרוב בכלל לא משלמים מס הכנסה

צחי דוד: נכון

צחי דוד:  לכן זה יהיה מהלך מאוד רגרסיבי

צחי דוד:       אדוני היושב ראש, אני מודה על הסבלנות

צחי דוד:  סיימנו את המצגת

משה גפני: תודה רבה

משה גפני:  אם יש שאלות, בבקשה

משה גפני:  חבר הכנסת שוסטר, אתה נרשמת ראשון?     

אלון שוסטר: כן

אלון שוסטר:  בהחלט

אלון שוסטר:  חברים, שלום לכם

משה גפני: אני נותן לכל אחד שלוש דקות כי יש אורחים רבים ואני רוצה לאפשר לכולם

אלון שוסטר: בעשר השניות הראשונות

אלון שוסטר:  צחי, אני רוצה לברך את האוצר על הצעה סוציאליסטית לעילא ולעילא

אלון שוסטר:  מחמם את הלב

אלון שוסטר:  אבל אני רוצה לקבוע שגם הוגנות – שבעיניי זה הרעיון הסוציאליסטי – צריך לקיים בחוכמה

אלון שוסטר:  אני חושש שההצעה הזו לא עונה על פרקים משמעותיים ואני אסביר במהירות

אלון שוסטר:      ראשית, נגעת בזה בחטף אבל לגבי עידוד הבנייה – וזאת המטרה, יש כאן איזה ניסיון עוקף להמציא מכשיר כדי ליישם עידוד בנייה – בבקשה, ממשלת ישראל תעסוק פחות בעניינים שנויים במחלוקת והרסניים ותעסוק בשאלה כיצד לתמרץ באופן ישיר, כולל סיוע למבני ציבור ותשתיות, תקן 100 הלך לעולמו, הסכמי גג נדיבים וכך כדאי לעבוד

אלון שוסטר:       הארנונה

אלון שוסטר:  בתחומים משמעותיים ביותר - אתה נגעת בתחום חינוך ורווחה ואני בא מהמקום הזה - אנחנו ידענו לקיים ויודעים לקיים תקן נורמטיבי שמגדיר מה ראוי, מה צריך לתת ועל פי זה כבר היום משלמים – המדינה מתקצבת והרשויות משלמות – באופן דיפרנציאלי

אלון שוסטר:  מה לא קיים? לא קיים תקן נורמטיבי לשירותים מוניציפאליים

אלון שוסטר:  זאת אומרת, אתם באים ואומרים שאנחנו בשם הצדק קודם כל ניקח, לא בוחנים בכלל מי צריך מה ומה הוא התקן, על בסיס מה

אלון שוסטר:  כרטיס טיסה הלוך ושוב, לאן? לכבוד מה? לא חכם

אלון שוסטר:  מה עושים? למדנו

אלון שוסטר:  הידברות

אלון שוסטר:  יושבים בניחותא, לא עם גרזן של חוק ההסדרים

אלון שוסטר:  חשש משמעותי כמו בחוק הניקיון עם כל מה שנאמר שהכסף הזה יתאדה מתי שהוא

אלון שוסטר:  כשהוא נמצא אצלנו ברשויות, אנחנו יודעים מה לעשות איתו כי אחרת המצב לא טוב

אלון שוסטר:       נקודה נוספת

אלון שוסטר:  אני בא מעוטף עזה, מהפריפריה

אלון שוסטר:  אני מסתכל על הרשימות, איזה רשויות נמצאות במרחב האזורי שאני מכיר

אלון שוסטר:  אני רואה את כל הרשויות בעוטף עזה שרק לפני שבוע-שבועיים קיבלו תוספת בגלל המציאות המיוחדת או בפריפריה באזורי עדיפות – גליל עליון, גולן, נגב, מועצות שנמצאות במציאות מאתגרת – וקודם כל לוקחים

אלון שוסטר:  יכול להיות שצריך לקחת, אחרי הבחינה הכוללת, אחרי התפיסה הכוללת הראויה הזו, הסוציאליסטית - ואם תרצה, הסוציאל דמוקרטית - אבל אז אנחנו נחליט מה נכון ביחד ומה לא

אלון שוסטר:      משפט אחרון

אלון שוסטר:  אני רוצה לחדד לגבי המועצות האזוריות

אלון שוסטר:  יש כאן תפיסת מלקחיים קשה

אלון שוסטר:  מצד אחד לא מאפשרים להמשיך לבנות ולהיות שותפים בשמחת הבנייה, לוח 2 של הבנייה לא מעודכן, של אפשרויות הבנייה, כולל האפשרות של ציפוף, ומצד שני ועדת גבולות לוקחת פעם אחר פעם אחר פעם בלי שום ראייה כוללת ועכשיו שוב רוחבית

אלון שוסטר:  כל מה שאני מבקש כרגע זה לומר שהכיוון העקרוני הערכי, אני מברך עליו, על האיזון וכולי, זה בסדר גמור, אבל בואו נקיים הוגנות באופן חכם

משה גפני: תודה רבה

משה גפני:  חיים ביבס, ראש עיריית מודיעין ויושב ראש מרכז השלטון המקומי

משה גפני:  שלוש דקות

אליהו (אלי) רביבו: לא יספיקו לו שלוש דקות

ינון אזולאי: אומר חבר הכנסת אליהו רביבו שתיתן לו דקה ממנו

אליהו (אלי) רביבו: אני אמרתי שכיושב ראש השלטון המקומי, שלוש דקות לא מספיקות לך

ולדימיר בליאק: אם יש לנו בנק דקות למודיעין, אני תורם לו דקה ממני

חיים גבתי: אני יכול לומר לך בהגינות שמעולם יושב ראש הוועדה לא עצר אותנו גם כשעברנו את הזמן

משה גפני: גם מתי שהייתי צריך לעצור, לא עצרתי

חיים גבתי: נכון

חיים גבתי:       הקמת קרן ארנונה במסווה של פתרון משבר הדיור

חיים גבתי:  משבר הדיור, האחריות המלאה שלו היא על האוצר של מדינת ישראל שעושה קופה על הגב של הרשויות המקומיות וממשיך לעשות קופה ומוביל אותנו מה שנקרא בכחש, בכל מיני תוכניות כאלה ואחרות

חיים גבתי:  המדינה בורחת מ האחריות שלה לפתרון משבר הדיור

חיים גבתי:  פתרון משבר הדיור האמיתי, רק לסבר את האוזן, כל ראשי הרשויות שיושבים כאן, אלה מה שנקרא הזרוע הביצועית האמיתית של מדינת ישראל, הם עשו 59 מיליארד שקלים על הגב שלנו, לא כולל מיסוי בו יש עוד 20 ומשהו בשנתיים האחרונות

חיים גבתי:  כמה מהכסף הזה חזר לפתרון הדיור אדוני היושב ראש? אפס שקל

חיים גבתי:  הכול הלך לקופה שלהם

חיים גבתי:      לפני הרבה מאוד שנים, אתה מכיר את זה, הקימו קרן הניקיון

חיים גבתי:  הסבירו שהרשויות לא מנקות , לא מטפלות, לא מפרידות ונמצאות הרבה אחרי ה-OECD

חיים גבתי:  הקימו קרן ניקיון

חיים גבתי:  הכניסו לקרן שלושה מיליארד ו-800 מיליון שקלים

חיים גבתי:  כמה כסף חזר להקמת מתקני קצה וטיפול בפסולת? אפס

חיים גבתי:  אפס

חיים גבתי:  שלושה מיליארד ו-800 מיליון שקלים – אפס שקל

חיים גבתי:  עכשיו מסבירים לנו – אומרים כאן בעזות מצח – שזאת בכלל קרן שמנהל השלטון המקומי

חיים גבתי:  אני לא מכיר קרן שבה יש ארבעה נציגי הממשלה, שלושה נציגים של השלטון המקומי שבוחרים בממשלה ויושב ראש הקרן הוא נציג הממשלה ומסבירים שזאת קרן שהיא בכלל חוץ תקציבית

חיים גבתי:  זה הבלוף הכי גדול

חיים גבתי:  דרך אגב, ככה עשו לעיר מודיעין

חיים גבתי:  היא קמה כעיר במשק סגור, הכניסה את הכסף, ראו באוצר שמודיעין עושה כסף, הלאימו את העסק וכאשר הבנו את זה, נפרדנו מהם לשלום גם במחיר שאמרתי שאני אעצור את הכול

חיים גבתי:      עכשיו אני ממשיך איתך אדוני היושב ראש

חיים גבתי:  הוא לא שם במספרים כאן, בכוונה הוא לא שם, אני מכיר אותם, תאמין לי שאני מכיר אותם מצוין

חיים גבתי:  אמרתי עליהם שהם סיירת מטכ"ל של הכלכלה, רק שאם בתחילת הקורס אם הם עוברים פוליגרף, מי שיוצא דובר אמת עף מהקורס

חיים גבתי:  אני לוקח את הנתונים

חיים גבתי:  הם לא שמים שלושה וחצי מיליארד שקלים מענקי איזון, עוד 500 מיליון שקלים מענקי פיתוח, עוד 500 מיליון צמצום פערים, מה שהיה פעם קרן עולים שהם לקחו אותה

חיים גבתי:  את זה הם לא שמים בנוסחה, שזה הולך רק לאותם 40 אחוזים מהרשויות המקומיות

חיים גבתי:       כשאנחנו מסתכלים על כל התוצאה ואנחנו רואים את הוועדה ואנחנו רואים בסוף 104 רשויות מקומיות שמהוות 68

חיים גבתי: 5 אחוזים מתושבי מדינת ישראל, משלמות לקרן

חיים גבתי:  107 רשויות מקומיות

חיים גבתי:  תקשיב

חיים גבתי:  שתדע

חיים גבתי:  107 רשויות מקומיות אדישות לקרן, מתוכן 86 רשויות במגזר, למעט כפר קאסם שהיא היחידה שמשלמת

חיים גבתי:  היא משלמת, כי מה לעשות, היא הצליחה לפתח אזור תעסוקה

חיים גבתי:  כשאנחנו רואים את כל זה, אנחנו רואים איך המדינה באה, לוקחת סך הכול, על פני כל השנים, 4 מיליארד ו-934 מיליון שקלים לטובת הקופה שלה כאשר שקל אחד לא חוזר

חיים גבתי:  מה הם כן עושים? אתה מכיר את זה טוב אדוני היושב ראש, אתה נלחמת איתנו בחלק מהמקומות

חיים גבתי:  שהקימו תאגידי מים, מה אמרו? הרשויות לא טיפלו במים

חיים גבתי:  נכון

חיים גבתי:  אז במקום לקחת ולעשות משק סגור ולטפל במים, להגיד שאחרי תשלום המקורות, לקחת את הדלתא ולעשות תוכנית למי שאין לו ולא יכול - כמו בחינוך כאשר אני לא יכול לקחת כסף מהחינוך ולהשתמש בו לרווחה, לתשתיות או לכל דבר אחר כי הוא ייעודי רק לחינוך וגם כאן היו עושים את זה - אבל מה עשו? הקימו תאגידי מים

חיים גבתי:  למה הקימו תאגידי מים? כי בתאגידי המים קודם כל אין בכלל שום שליטה רשות

חיים גבתי:  זה אחד

חיים גבתי:  שנית, כל הכסף הולך אליהם

חיים גבתי:  שלישית, הם כבר לא מביאים שקל מהבית כי הכול בא מהקופה הגדולה

חיים גבתי:  עושים את הצולב ואז הם לא מביאים

חיים גבתי:  זאת השיטה

חיים גבתי:  מי שחושב שיש כאן תוספת של 5 מיליארד שקלים – לא, הם יורידו במענקי איזון וימשיכו לשלוט

חיים גבתי:      אני אומר לך אדוני היושב ראש שלא יעזור כלום, אנחנו מנסים לפתור את זה בצורה יפה אבל שלא תטעו לשנייה, זאת ליבת ההתעסקות של השלטון המקומי, ליבת העשייה שלו

חיים גבתי:  לאוצר, יש רק מקום אחד ותבדוק אותי אם אני משקר

חיים גבתי:  מיניאפוליס

חיים גבתי:  זה המקום היחיד

חיים גבתי:  מינסוטה זה המקום היחיד שם הכניסו את זה ומאז לא הכניסו את זה בשום מקום בארצות הברית, למה? כי זה נכשל

חיים גבתי:  את זה לאף אחד אין אומץ לומר

חיים גבתי:      אמרתי שמבחינתנו זה ייהרג ובל יעבור

חיים גבתי:  זאת הליבה ועל הליבה אנחנו מוכנים להחריב את הכול

משה גפני: תודה רבה

משה גפני:  דרך אגב, על הנושא של תאגידי המים, היית יכול להגיד את זה, אני הצבעתי נגד

משה גפני:  דיברתי בוועדה ובמליאה

משה גפני:  דיברתי נגד

משה גפני:  לא הייתי יושב ראש הוועדה אבל היו מפלגות שנתנו לזה יד

חיים גבתי: אני לחלוטין מסכים איתך ואני גם אומר לך שגם פה אדוני אותה שיטה

קריאה: מפלגת העבודה הייתה בשלטון

משה גפני: שיגידו את האמת ההיסטורית

משה גפני:  כל מה הוא אומר עכשיו, אמרתי אז

חיים גבתי: אדוני היושב ראש, משפט אחד על הנושא הזה שהעלית

חיים גבתי:  הם באים שנה ראשונה ולוקחים 80 אחוזים מהרשויות המקומיות, קונים אותן

חיים גבתי:  דרך אגב, זה שוחד לכל דבר ועניין

משה גפני: לא

חיים גבתי: אם מישהו כאן היה עושה את זה אצלו ברשות, למוחרת היו עוצרים אותו 

חיים גבתי:  אבל להם מותר לעשת את זה

חיים גבתי:  מותר להם לשחד ראש רשות

משה גפני: תודה רבה

משה גפני:  כאן אתה כבר מתעצבן כמו גפני

משה גפני:  תירגע

אורית פרקש הכהן: יש לי שאלות לאגף התקציבים

אורית פרקש הכהן:  קודם כל, הרעיון המסדר הוא רעיון נכון

אורית פרקש הכהן:  הוא קצת מזכיר לי את מה שעשו בסיבים האופטיים בתקשורת, של מעין מנגנון שעושה קופה גדולה ומטפל בבעיה שיש בין המגורים למסחרי

אורית פרקש הכהן:  יש לי כמה שאלות אליכם כי אני חושבת שיש כאן כל מיני בעיות שאינן פתורות מול הרשויות המקומיות

אורית פרקש הכהן:      השאלה הראשונה היא האם הדבר הזה לא מייצר תמריץ שלילי לראש עירייה שעמל מאוד קשה כדי להוציא את הרשות שלו מגירעון או להביא אותה למקום רווחי, לרווחת תושביו כי בעצם אתה אומר שאתה מקפיא מצב ומעכשיו אחוז מהגידול כפי שאמרת, אתה מתחיל לקחת לו

אורית פרקש הכהן:      שאלה שנייה

אורית פרקש הכהן:  השאלה הזאת מחמירה לי בקונטקסט הרחב של חוק ההסדרים

אורית פרקש הכהן:  בחוק ההסדרים בעיניי יש סעיף מאוד גרוע

אורית פרקש הכהן:  אני לא יודעת אם הוא כבר יצא כבר ואני מקווה שהוא יצא – אני לא עומדת בקצב של מה יוצא ונכנס - שגם רוצה לאפשר לרשויות מקומיות לקבוע כללי ארנונה לפי שיקול דעתם

אורית פרקש הכהן:  הוא בעצם יכול לתת לראשי עיריות להגדיל ארנונה בכל מיני מקומות כדי לתת יותר הכנסה, ואם עכשיו גם האוצר לוחץ עליהם כדי לקחת מהם את ההכנסות ולהעביר לקרן הזאת, האם זה בכלל לא ייצר משהו שיפגע בציבור? זה סעיף שבכלל לא אהבתי

אורית פרקש הכהן:      שאלה שלישית

אורית פרקש הכהן:  האם לא הייתה חלופה אחרת?      בכל זאת, אני לא יכולה שלא לומר מילה על העובדה שאי אפשר לבחון מנגנון בלי לראות את כולו

אורית פרקש הכהן:  כשאנחנו מסתכלים על הוועדה שתנהל את הקרן הזו, אז מה אנחנו רואים? אנחנו רואים ארבעה נציגי מדינה עם נציג ישיר לראש הממשלה, עם שליטה של שר אוצר בנציגי העבודה, ורק שלושה נציגי רשויות מקומיות

חיים גבתי: שגם הם נבחרים על ידי הממשלה

אורית פרקש הכהן: נכון

אורית פרקש הכהן:  גם הם נבחרים על ידי כללים שקובע שר האוצר

אורית פרקש הכהן:  חשוב לי שתתרכזו

אורית פרקש הכהן:  לצערי הדיון מתחיל להזכיר לי קצת את הדיון על הוועדה לבחירת שופטים בכל מיני היבטים לא טובים

אורית פרקש הכהן:  כאשר הקולות שקולים, לנציג האוצר יש עוד זכות וטו, קול עודף, קול נוסף

אורית פרקש הכהן:       צחי, אני לא מחזיקה מגברים שיודעים לעשות שני דברים ביחד

אורית פרקש הכהן:  אם אתה מתכתב תוך כדי שאני מדברת אליך, אתה לא מקשיב

משה גפני: צחי, אני ביקשתי שלא תשיב אבל אתה תקשיב למה שחברי הכנסת אומרים

משה גפני:  עם כל הכבוד, בדיון הזה היו צריכים להיות כמה שרים

משה גפני:  אתם באמת כבודכם במקומכם מונח, אבל היו צריכים להיות כאן כמה שרים

משה גפני:  אני הורגלתי לזה בדיונים אחרים

משה גפני:  פינדרוס, מה אתה מסתכל עלי? לא היו צריכים להיות כאן כמה שרים? זה לא דיון ראוי?     

ינון אזולאי: הוא מסתכל עליך בהערצה

ינון אזולאי:  לא משהו אחר

אורית פרקש הכהן: רציתי להציף את הנקודה הזו

אורית פרקש הכהן:  כפי שהבנתי אנחנו בעצם דנים בנושא עצמו בלי לדון בראש של הייצור הזה שאנחנו מייצרים שזאת המועצה, שהוא בעצם הדבר הכי קריטי כי אנחנו לא רוצים מצב שפתאום תגיע הממשלה - - -     

יצחק פינדרוס: אבל את זה הוציאו מהחוק

אורית פרקש הכהן: זה בדיוק הביקורת שלי כי בעצם אנחנו דנים על היצור בלי לראות את הראש שלו כי אם בראש שלו על פניו יש כאן בעיות, יכול לבוא מחר שר אוצר סקטור מסוים ולסחוט את כל ראשי הרשויות המקומיות ולהעביר את הכסף למקומות פוליטיים נוחים לו ולא בגלל שיקולי דיור רוחביים

אורית פרקש הכהן:      צחי, אתה יודע מה לי היה באמת חסר? לראות איזה תרחיש כלכלי

אורית פרקש הכהן:  למשל לקחת רשות חזקה ולהראות כמה כסף היא תזרים לשם וכמה כסף היא תקבל בחזרה למשל בתרחיש של המגורים מהעבר שלה ומצד שני גם רשות חלשה כזאת כדי לראות איך זה ייראה בפועל

אורית פרקש הכהן:      היושב ראש, מתי אני אקבל תשובות?     

משה גפני: לפני שנצביע

אורית פרקש הכהן: הייתי רוצה שיהיה זמן לתשובות

משה גפני: בסדר

משה גפני:  שי חג'ג', יושב ראש המועצות האזוריות

שי חג'ג': בוקר טוב אדוני היושב ראש וחברי הכנסת

שי חג'ג':  אני אשתדל לא לחזור על הדברים שנאמרו

שי חג'ג':  אני רק אומר שיש לי כאן רשימה של מועצות אזוריות שנפגעות שרובן בפריפריה, קו עימות ועוטף עזה

שי חג'ג':  זה משהו שנקרא לא נורמלי

שי חג'ג':       דרך אגב, מה שיקרה בקרן הזאת זה שרוב הכסף בסוף יחזור לאותן ערים במרכז כי מה יקרה? כי הבנייה היא מגדרה עד חדרה

שי חג'ג':  בונים מגדרה עד חדרה אבל בפריפריה כמעט ולא בונים

שי חג'ג':  בטח לא במועצות האזוריות

שי חג'ג':  כך שאנחנו ניפגע מכל הכיוונים, גם מהוועדה לחלוקת הכנסות, גם ועדות גבולות וגם בסופו של דבר מהקרן הזו

שי חג'ג':  מי שיודע וראה את קרן הניקיון מבין שהכסף הזה הופך להיות קופה קטנה של האוצר

שי חג'ג':  אותו סיפור כאן ואמרה חברת הכנסת אורית פרקש הכהן בצדק

שי חג'ג':  ראינו את ההרכב של מי שמנהל את הקרן

שי חג'ג':  זאת קרן קטנה של קופה קטנה של שר האוצר

שי חג'ג':  אם חושבים באוצר שאנחנו נשב בשקט ונעמוד מהצד, הם טועים בגדול כי אנחנו לא נוותר על העניין הזה

שי חג'ג':  מבחינתנו זה ייהרג ובל יעבור

שי חג'ג':  תודה רבה

משה גפני: כמה נפגעים לפי התוכנית הזאת

חיים גבתי: אמרתי

חיים גבתי:  104 רשויות

משה גפני: המועצות האזוריות

שי חג'ג': מתוך 54 מועצות אזוריות, נפגעות 39

חיים גבתי: 35

שי חג'ג': יותר מ-35

שי חג'ג':  39

רז קינסטליך: אדוני היושב ראש, רק ראשון נפגעת בלמעלה מ-200 מיליון

רז קינסטליך:  רק העיר ראשון לציון

שי חג'ג': מאז שהאוצר הציג לנו את העניין הזה, ביקשתי להביא לנו רשימה

שי חג'ג':  הם לא מעזים להביא לנו רשימה של מי שנפגע

שי חג'ג':  זאת פשוט בושה שהאוצר לא עושה את זה עבורנו ואנחנו צריכים לעשות את העבודה עבורו

משה גפני: תודה רבה

משה גפני:  עופר כסיף

עופר כסיף: תודה רבה

עופר כסיף:  אני רוצה להעלות שתי נקודות בקצרה, מכובדי היושב ראש

עופר כסיף:  אני רוצה להעלות את הסוגייה של הוועדות הגיאוגרפיות כי אי אפשר לנתק את הנושא של הגבולות בין הרשויות המקומיות, הגבולות המוניציפאליים, וגם את חלוקת ההכנסות בלי להתייחס גם לאיך נקבעים הגבולות בין הרשויות המקומיות

עופר כסיף:  זה דבר שהוא קשור בטבורו לדיון שנעשה כאן

עופר כסיף:  אם כן, קודם כל צריך לדון גם בוועדות הגיאוגרפיות – ואני אומר בעדינות – שלא תמיד פועלות למען השוויון

עופר כסיף:       הדבר השני, בהמשך למה שאמר מר חג'ג' ונאמר גם על ידי מר ביבס ואחרים

עופר כסיף:  כפי שזה נראה כרגע, הקרן הזאת רק תגדיל את אי השוויון בין הרשויות החזקות לרשויות המוחלשות, בעיקר כמובן רשויות ערביות ורשויות בפריפריה

עופר כסיף:  אלה תפגענה משום שהשיפוי שכל רשות תקבל יהיה בעצם פרופורציונלי לכוח שלהן

עופר כסיף:  הדרך אולי לפתור את זה היא לא על ידי העברת התקציב התוספתי שמוצע לקרן ארנונה אלא לקרן לצמצום פערים במקום לקרן ארנונה

עופר כסיף:      כלומר, בשורה התחתונה ובזה אני אסיים, אם באמת אנחנו חפצים – ואנחנו חפצים – בצמצום הפערים ובהשגת כמה שיותר שוויון לטובת הרשויות המוחלשות ביותר, צריך, ראשית, שהוועדות הגיאוגרפיות ייקחו את זה בחשבון, בעיקר במה שנוגע למשל גם לאזורי תעשייה ביישובים ערביים, ושנית, שהתקציב התוספתי יועבר לקרן לצמצום פערים במקום ההצעה

משה גפני: תודה רבה

משה גפני:  יאיר רביבו, ראש עיריית לוד

משה גפני: ,     

יאיר רביבו: תודה

יאיר רביבו:  אני לא אחזור על הדברים שנאמרו אלא אעיר שלוש הערות קצרות מהזווית של עיר שהיא עיר מוחלשת, שמצד אחד בונה המון, אחת מהערים שבונות הכי הרבה במדינה, 30,000 יחידות דיור, ומצד שני הולכת לתכנן ולבנות אזור תעסוקה ענק

יאיר רביבו:  אם כן, קודם כל שיטת הרובין הוד הזאת היא גורמת לפירוק הלכידות בין ראשי הערים

יאיר רביבו:  אם זאת המטרה של המדינה ורוצים שראשי הערים יהיו מסוכסכים, שיבוא ראש עיר עני ואיך הוא יסתכל על ראש עיר עשיר שלקח ממנו, וכמו שאמרה חברת הכנסת אורית פרק הכהן הוא השקיע, טרח, הביא לעצמו אזורי תעסוקה, וההוא, העני הזה מהפריפריה באו ולקחו לו

יאיר רביבו:  אנחנו לא רוצים את הדבר הזה

יאיר רביבו:  ההצלחה של המדינה היום, אם יש אי של שפיות במדינה, זה השלטון המקומי

יאיר רביבו:  אל תגרמו לכך שיהיו לנו סכסוכים כאלה

יאיר רביבו:       בואו ניקח הדמיה של העיר לוד

יאיר רביבו:  התקשרו אלי מהאוצר בשמחה לומר לי שהולכים לעזור ללוד, אבל שכחו שאני באמת גדל

יאיר רביבו:  אחרי חמש-שש שנים אני מקבל כזאת מכה כי אזור התעסוקה שלי יהיה מוכן ואז פר נפש, לפי הנוסחאות שאמרו כאן, אני הולך להחזיר למדינה – עיר כמו לוד, בשנים הבאות – 30-20 מיליון שקלים כל שנה

יצחק פינדרוס: למה? דיברו על 10 אחוזים

יאיר רביבו: אם עיר ענייה כמו לוד הולכת להחזיר למדינה, זה אומר שמשהו בנוסחה שבנו כאן הוא לא טוב

אורית פרקש הכהן: אבל לוד במיקום טוב

אורית פרקש הכהן:  השאלה מה עושות ערים אחרות

יצחק פינדרוס: אתה הולך להוריד 10 אחוזים

יצחק פינדרוס:  אתה הולך להכניס 200 מיליון שקלים נוספים

יאיר רביבו: כן, ואני הולך להחזיר למדינה

קריאה: ומי מממן את הבנייה של כל זה?     

קריאה: אתה תממן את זה?     

קריאה: מי מממן את הגשרים, את התשתיות את הכול?      

חיים גבתי: אי אפשר רק לקחת בלי לתת

יאיר רביבו: הערה אחרונה

יאיר רביבו:  מה חוסר האמון שיש לרשויות מול המדינה, מעבר לקרן העולים עת ישבנו כאן לילה שלם והסבירו לנו שתהיה קרן טובה ומעבר לקרן הניקיון

יאיר רביבו:  יש את הדבר הזה שנקרא הסכמי גג

יאיר רביבו:  באו לרשויות ואמרו תבנו, יש לכם בונוס

יאיר רביבו:  מה הבונוס? אתם לא תעמדו בתור לא במשרד החינוך ולא בשום מקום

יאיר רביבו:  עיריית לוד שיווקה, הכניסה למדינה שבעה מיליארד שקלים בשנים האחרונות משיווק קרקעות אבל הפלא ופלא, על כל כיתת לימוד אתה נלחם ואתה מדבר עלי על כך שאין בית כנסת אחד בשכונה חרדית כי אף אחד לא מתקצב, שלא לדבר על שירותים ממלכתיים

יאיר רביבו:  מישהו פעם דיבר על הגדלת תחנת המשטרה המקומית או כיבוי אש או מגן דוד? אומרים לך תבנה, תבנה, תבנה, אבל לך תרדוף אחרי כן השירותים המוניציפאליים

יאיר רביבו:  זה החשש שיהיה איתנו גם כאן

יאיר רביבו:      אגב, אני הייתי מוכן

יאיר רביבו:  חבר'ה, אתם רוצים שאני אבנה, תנו לי מפתח פר תושב ואתם תממנו לי אותו

יאיר רביבו:  כל תושב במדינת ישראל צריך איקס מטרים למקווה, לבית כנסת, לתחנת משטרה, לכיבוי אש

יאיר רביבו:  תנו לי את כלל השירותים

יאיר רביבו:  בסוף נותנים לראשי הערים לבנות והרבה אבל אתה מכתת רגליים ומתחנן לשירותים ממלכתיים בסיסיים בעיר שלך

משה גפני: תודה רבה

משה גפני:  אימאן ח'טיב יאסין, בבקשה

אימאן ח'טיב יאסין: בוקר טוב לכולם

אימאן ח'טיב יאסין:  בהמשך לדברים שנאמרו כאן, אני רוצה להתחיל במושג שהגה צחי בדברים שלו

אימאן ח'טיב יאסין:  ראש רשות שעמל קשה

אימאן ח'טיב יאסין:  כל ראשי הרשויות שואפים ועובדים כדי שיהיו להם אפשרויות

אימאן ח'טיב יאסין:  מה לעשות שיש ראשי רשויות שיש להם אפשרות לעשות דברים, לקבל היתרים והביא אזורי תעשייה ויש ראשי רשויות שאין להם אפשרות לכלום

אימאן ח'טיב יאסין:  אנחנו חוזרים למושג חלשים ומוחלשים

אימאן ח'טיב יאסין:  לכן צריך גם להסתכל על הדברים כמו שצריך ולא לנסות לתת מושגים אחרים

אימאן ח'טיב יאסין:       אם אנחנו נסתכל על הרשויות – ואני רוצה לדבר על הרשויות הערביות ולהמשיך את הקו עליו דיבר עופר לפני כן – כל הסוגייה של הבנייה ושל ההיתרים שבעצם ממנה מגיעות ההכנסות של הרשויות

אימאן ח'טיב יאסין:  אם נסתכל על הרשויות הערביות, במשך כל השנה מגיעים עד 5,000 היתרים

אימאן ח'טיב יאסין:  זה המספר אליו מגיעים בכל הרשויות

אימאן ח'טיב יאסין:  כמה כסף אפשר להכניס לרשות? אין כל כך אפשרות

אימאן ח'טיב יאסין:  לכן הדרך הנכונה היא באמת להקים קרן לסגירת ולצמצום פערים

חיים גבתי: הם לקחו גם את הכסף הזה

חיים גבתי:  הקמנו וגם את זה הם לקחו

אימאן ח'טיב יאסין: אני יודעת

חיים גבתי: כל קרן שמקימים, הם לוקחים לעצמם

משה גפני: לא לנהל דיאלוג

משה גפני:  דברי איתי

אימאן ח'טיב יאסין: אני לא ניהלתי דיאלוג או שקל לך להגיד לי את זה

משה גפני: לא, לא קל

משה גפני:  אמרתי את זה לכולם

אימאן ח'טיב יאסין: תסתכל ימינה ותגיד את זה

משה גפני: אמרתי את זה לכולם

אימאן ח'טיב יאסין: אוקיי

אימאן ח'טיב יאסין:  לכולם

אימאן ח'טיב יאסין:  כל הסוגייה הזאת של תכנון ובנייה היא סוגייה מאוד רצינית ואנחנו תמיד נחזור לשאלת התרנגולת או הביצה

אימאן ח'טיב יאסין:  אם יש תשתיות ויש אפשרויות בתוך החברה הערבית ולרשויות המוחלשות לבנות, אפילו אין לנו אפשרות לבנות

אימאן ח'טיב יאסין:  אתה מדבר על הקמת מבנים אבל לנו אין מבנים שלא לדבר על מתן שירותים בפועל לאחר מכן

אימאן ח'טיב יאסין:       אם כן, יש כאן גם דרגות וזה לא תלוי באיש אלא זה תלוי מדיניות ותלוי ממסד

משה גפני: את בעד החוק או נגד החוק?     

אימאן ח'טיב יאסין: נגד החוק

אימאן ח'טיב יאסין:  בטח שנגד החוק

משה גפני: תודה רבה

משה גפני:  כרמל שאמה הכהן

כרמל שאמה-הכהן: תודה רבה כבוד היושב ראש

כרמל שאמה-הכהן:  האמת היא שהרושם שלי, כבוד היושב ראש וחברות וחברי הכנסת, שאחרי הבחירות האלה ראשי הקואליציה התכנסו באיזה מקום סודי והוציאו חוזה על המדינה

כרמל שאמה-הכהן:  הוציאו חוזה על המדינה שנבנתה כאן בעמל רב במשך 75 שנים ואמרו איך אפשר לחסל מדינה במכירת חיסול הכי מהר – חברתית, כלכלית, ערכית

כרמל שאמה-הכהן:  בכל מובן

כרמל שאמה-הכהן:  אז כולם התחילו להתפרע

כרמל שאמה-הכהן:  הנושא הזה מדיר שינה מעיני רבים, כבוד היושב ראש, ואתה יודע באיזה ימים קשים אנחנו

כרמל שאמה-הכהן:  על הנושא הזה תיפתח מלחמת עולם נוספת

כרמל שאמה-הכהן:  לא מלחמת אחים

כרמל שאמה-הכהן:  מלחמת עולם נוספת

כרמל שאמה-הכהן:  למה? באתם לגעת בדמוקרטיה שלנו, ועל זה אפשר להתווכח עד מחר, עכשיו אתם באים לגעת בחינוך של הילדים שלנו ועל זה אנחנו נתאבד עליכם

כרמל שאמה-הכהן:  על זה, מי שייגע בחינוך של הילדים שלנו, אנחנו לא נעצור לרגע

כרמל שאמה-הכהן:  תקשיבו טוב טוב למה שאתם עושים

כרמל שאמה-הכהן:  אין לכם מושג

כרמל שאמה-הכהן:  מרמים אתכם

כרמל שאמה-הכהן:  הוא יושב ואומר לכם חצי אחוז, שיכניס עכשיו חצי אחוז לחוק ואני אומר כל הכבוד ליישובים החלשים, אני נותן את זה באהבה, יוצא מהחדר והולך

כרמל שאמה-הכהן:  יש לך ראש קומפיוטר היושב ראש, שלא יעבדו עליך עם הצגות מרומות

כרמל שאמה-הכהן:       למה אני אומר רמאי

כרמל שאמה-הכהן:  למה אני אומר מרמה

כרמל שאמה-הכהן:  יושב כאן אותו אדם שאני מאוד אוהב ברמה האישית והוא יודע, הוא חתם איתי את הסכם הגג

כרמל שאמה-הכהן:  הוא ישב איתי כשכל הנהלת העיר שלי התנגדה ואמרה לי: ראש העיר, אל אאשר להם לבנות פה עוד שש שכונות חדשות כי אתה יודע מה זה יעשה לעיר

כרמל שאמה-הכהן:  הוא ישב איתי על האקסל ואמר לי: אני מאשר לך אדוני ראש העיר, תשכנע אותם

כרמל שאמה-הכהן:  מרכזי תעסוקה חדשים, ויש לך בבורסה בקרוב 100 קומות ועוד 80 קומות

כרמל שאמה-הכהן:  אותו אחד

כרמל שאמה-הכהן:  לפעמים אתה אומר שהמדינה רימתה אותי, אומרים לך, לא, זה אחד וזה השני, אבל זה אותו אחד

כרמל שאמה-הכהן:  זה ישב ושכנע ואני הלכתי ושכבתי על הגדר ואמרתי תראו, יש משבר לאומי, כבוד חברי וחברות המועצה

כרמל שאמה-הכהן:  כולם היו נגד

כרמל שאמה-הכהן:  כל סגניי, ממלא המקום שלי, הגזברית שלי שיושבת כאן, כולם

כרמל שאמה-הכהן:  כחלון ללחץ אז, המדינה לחצה והוא לחץ

כרמל שאמה-הכהן:  אמרו לו, אין לכם קצת אחריות? אתם חזקים, יש אנשים שאין להם איפה לגור

כרמל שאמה-הכהן:  אמרתי, אני הולך על זה

כרמל שאמה-הכהן:  למה הולך על זה? כי האקסל התאזן בקושי

כרמל שאמה-הכהן:  לקחנו הנחות הכי ורודות, כבוד היושב ראש כדי שהעיר הזאת תוכל להיות ברת קיימה לדורות הבאים

כרמל שאמה-הכהן:  זה כמו שהמדינה תעודד מישהו ותאמר לו בוא תפתח מפעל למשקאות ממותקים, תשקיע את הכול ואחר כך תוציא חוק שאסור לצרוך משקאות ממותקים

כרמל שאמה-הכהן:  זה מה שעשו לנו

כרמל שאמה-הכהן:  הרמאות היא כפולה כי גם בנתונים שמראים לכם, לא רק היסוד, אלא הכול כאן מרמה

כרמל שאמה-הכהן:      אדוני היושב ראש, אנחנו אור לגויים

כרמל שאמה-הכהן:  זה ידוע אבל לא יכול להיות שאני שומע שבכל העולם יש רק נצנוץ אחד של אותו קרן אור ואנחנו הולכים לשכפל את זה כאן לכל המדינה

כרמל שאמה-הכהן:  רק מקום אחד בארצות הברית ואני מבין שזה כישלון ובאים ולוקחים את זה, ומתי, ובאיזו תקופה? לעשות איש באחיו בתוך ראשי הערים

כרמל שאמה-הכהן:  אני לא יודע אם אתה יודע מה קורה בדינמיקה בתוך השלטון המקומי

כרמל שאמה-הכהן:  זה גם יפרק את שלטון המקומי

כרמל שאמה-הכהן:  מי יישאר? אם שלטון מקומי נשאר שלם אחרי דבר כזה, מי צריך שלטון מקומי? הנה, יושב כאן ראש עיריית ראשון, העיר השלישית או הרביעית בגודלה בישראל

כרמל שאמה-הכהן:  על מה? על מה ולמה? כאן עושים מה שנקרא שחיטה לא כשרה של רשויות מקומיות

כרמל שאמה-הכהן:        מה זה מעודד

כרמל שאמה-הכהן:  הם מדברים כאן במונחים נשגבים

כרמל שאמה-הכהן:  מעודד שוויון

כרמל שאמה-הכהן:  מי לא רוצה שיהיה יותר שוויון? מי לא רוצה שייסגרו פערים? תאמין לי, אני עושה את זה בתוך העיר שלי בגדול יום יום

כרמל שאמה-הכהן:  על זה גדלתי וזה מה שמניע אותי יום יום בכל קבלת החלטה שלי

כרמל שאמה-הכהן:  לא, זה לא לעודד שוויון, זה לקחת את כולם לאחור כי בסוף הגזברית שיושבת כאן ועבדך הנאמן נלחמים על כל שקל כדי להשביח את העיר ולתת יותר לחינוך ולרווחה

כרמל שאמה-הכהן:  לא סומכים על הממשלה

כרמל שאמה-הכהן:  אנחנו נלחמים

כרמל שאמה-הכהן:  אני מאבד חודש-חודש חברים כי קבלן שאתה לוקח ומנער אותו או בעל זיכיון שאתה מנער אותו ואתה עושה איתו סדר, הוא כבר לא נשאר חבר שלך

כרמל שאמה-הכהן:  אתה הופך אותו לאויב

כרמל שאמה-הכהן:  עזוב אויב פוליטי

כרמל שאמה-הכהן:  איבדת חבר

כרמל שאמה-הכהן:  איבדתי כמה כאלה

כרמל שאמה-הכהן:  אני אעשה את זה בשביל מה, בשביל להעביר את הכסף בשביל פוליטיקה למקומות אחרים?     יושבים כאן ראשי רשויות של הליכוד

כרמל שאמה-הכהן:  אני ראיתי כבר שלושה סקרים בשלושה יישובים שונים

כרמל שאמה-הכהן:  תבדקו מה עשתה ההצגה ההזויה עד היום שקורית במדינה

כרמל שאמה-הכהן:  אני מכיר כבר ארבע מערכות בחירות ואת הסקרים בתקופת הזמן הזאת

כרמל שאמה-הכהן:  זה פשוט מרסק את הכול

כרמל שאמה-הכהן:      אני רוצה לתת גם הצעה חיובית

כרמל שאמה-הכהן:  הרעיון בבסיס כמו תאגידי המים הוא רעיון נכון

כרמל שאמה-הכהן:  רוצים לעודד עוד דירות

כרמל שאמה-הכהן:  הרעיון של תאגידי המים שנולד היה נכון כי היה ברדק

כרמל שאמה-הכהן:  היום צריך לסגור אותם

כרמל שאמה-הכהן:  ברור

כרמל שאמה-הכהן:  אני אומר שלוקחים רעיון נכון ומביאים את זה לעיוות גמור

כרמל שאמה-הכהן:  אני מציע שבאזורי תעסוקה יאפשרו לבנות דירות עם ארנונה עסקית ואז יהיו הרבה דירות

כרמל שאמה-הכהן:  מי שייפגע, זה ערך הקרקע שגם כך עלתה בגדול ובחזירות בשנים האחרונות

כרמל שאמה-הכהן:  פשוט לתת לנו לאפשר לבנות דירות בתוך המרכזים

אורית פרקש הכהן: לא הבנתי

אורית פרקש הכהן:  בעלי הדירות ישלמו ארנונה עסקית?     

כרמל שאמה-הכהן: כן

כרמל שאמה-הכהן:  אבל הם מראש ישלמו פחות מהדירה

משה גפני: כרמל, אתה מכיר את הכנסת

קריאה: תוכלי לקנות דירה

קריאה:  במקום לשלם משכנתה לבנק, תשלמי לעירייה, בלי ריבית

יצחק פינדרוס: בוקר טוב אדוני היושב ראש, חבריי חברי הכנסת

יצחק פינדרוס:  מאוד קל לבוא ולהגיד תשאירו את המצב הקיים, המדינה תוציא עוד מיליארד שקלים על מגורים, אבל בואו נאמר את האמת

יצחק פינדרוס:  משבר הדיור במדינת ישראל הוא לא באשמת הרשויות כמו שמנסים להציג שזה מה שהאוצר אומר, אלא הוא בגלל העיוות בתפיסה

יצחק פינדרוס:  אמרתי את זה בדיון בוועדת הכנסת ואני חוזר ומביא את הדוגמה

יצחק פינדרוס:  תושב מבשרת, עורך דין, יש לו משרד בירושלים, משלם 30,000 שקלים בשנה לעיריית ירושלים ומשלם למבשרת 4,000 שקלים בשנה

יצחק פינדרוס:  את שירותי הרווחה והניקיון והחינוך הוא מקבל במבשרת והוא משלם לירושלים 30,000 שקלים

יצחק פינדרוס:  זה דבר מעוות

יצחק פינדרוס:  אני רוצה שיקום כאן אחד ויגיד לי שזה דבר נכון והגון

יצחק פינדרוס:  לא בפריפריה, לא בשום דבר

יצחק פינדרוס:       כל ראש רשות קם בבוקר, וכולם מכירים את זה ואמרו את זה כאן גם ראשי הרשויות, ושואל במה נמדדת ההצלחה – בכמות המסחר שהוא מתכנן

יצחק פינדרוס:  התוצאה היא שיש 200 מיליון מטרים למסחר מתוכננים במדינת ישראל כאשר הצורך הוא בדיוק 10 אחוזים מזה

יצחק פינדרוס:  זה מה שצריך

יצחק פינדרוס:  לא צריך יותר מ-10 אחוזים מזה

יצחק פינדרוס:  הצורך במגורים הוא פי שמונה ממה שמתוכנן

יצחק פינדרוס:  זאת האמת וצריכים לומר אותה

יצחק פינדרוס:  את זה צריך לפתור

יצחק פינדרוס:  זאת התחלה

יצחק פינדרוס:  המינימום שאפשר לעשות זה לדבר על הכנסות עתידיות

יצחק פינדרוס:  זה דבר ראשון

יצחק פינדרוס:      דבר שני

יצחק פינדרוס:  מכניסים בחקיקה את החלוקה

יצחק פינדרוס:  זאת לא חלוקה שתלויה בוועדה ואם ירצו לשנות את זה בוועדה, ידונו על זה בוועדה אבל לא הולכים לשנות את זה

יצחק פינדרוס:  לבוא ולהציג את זה כאן, זה נכון, אני מבין שראש רשות שרץ 10 שנים ויש לו תכנון מדומיין שיהיו לו 100,000 מטרים מסחר, 200,000 מטרים, 300,000 מטרים, ובדמיונו הוא כבר סופר את הכסף

יצחק פינדרוס:  לא נוגעים לו בזה אלא נוגעים לו בעתידי, ב-50 אחוזים מזה

קריאה: בדיוק בזה נוגעים

יצחק פינדרוס: לפעמים ב-10 אחוזים מזה

יצחק פינדרוס:  חיים, אתה אומר כאן דמגוגיה ושתקתי

יצחק פינדרוס:  תן לי לדבר

יצחק פינדרוס:  חיים, עם כל הכבוד לך

יצחק פינדרוס:  זאת האמת

יצחק פינדרוס:  אם רוצים לפתור את משבר הדיור, זאת ההזדמנות

יצחק פינדרוס:  אם נעביר את זה, יש סיכוי כי אני מאמין בשלטון המקומי, הוא יודע לעשות את זה

יצחק פינדרוס:  אינסנטיב של ראש עיר בבוקר יהיה לבנות יותר מגורים והוא יעשה את זה

יצחק פינדרוס:  כשהאינסנטיב יהיה לבנות יותר משרדים ומסחר, כן, יהיו לנו קניונים ופילים לבנים

אליהו (אלי) רביבו: אתה ביקשת מהם הדמיה לתוצאה בעוד חמש שנים? שואל אותך שאלה

אליהו (אלי) רביבו:  אני שואל אם ביקשת הדמיה

יצחק פינדרוס: הייתי ראש רשות והייתי בשלטון המקומי מעל 25 שנים

יצחק פינדרוס:  אני אומר לך שהדרך היחידה היא באומץ

יצחק פינדרוס:  אני מבין את המערכת הפוליטית, אני מודע לזה, אני רואה מי יושב כאן

יצחק פינדרוס:  אני לא נבהל מזה

יצחק פינדרוס:  גם לי יש ראשי רשויות במפלגה שלי והם כועסים

יצחק פינדרוס:  אז מה? צריך לומר את האמת

יצחק פינדרוס:  יש לנו אחריות

אליהו (אלי) רביבו: רק אמת ולכן אני שואל אם ביקשת הדמיה לתוצאה

אליהו (אלי) רביבו:  הכול בסדר

אליהו (אלי) רביבו:  אני שואל אותך שאלה

יצחק פינדרוס: אתה רואה את זה מולך

יצחק פינדרוס:  זה מה שגורם למשבר הדיור

יצחק פינדרוס:  תודה רבה

משה גפני: תודה רבה

משה גפני:  רז קינסטליך, בבקשה

רז קינסטליך: האמת היא שכבר אין לי מה להוסיף אדוני היושב ראש

רז קינסטליך:  אתה יודע, זה בדיוק כמו הדיון שהיינו על היטל הטמנה, על קרן הניקיון ושאלת כאן בצורה דמגוגית וראית שבאמת אין שליטה על הכסף והם עושים מה שהם רוצים

רז קינסטליך:  זה בדיוק מה שיהיה

רז קינסטליך:  כמו שאמר כאן חברי ראש עיריית רמת גן, זה יהיה חורבן השלטון המקומי

רז קינסטליך:  זה יכניס את כולנו לתקופה כל כך לא טובה

רז קינסטליך:  זה יעשה בדיוק את הפעולה ההפוכה הזאת

רז קינסטליך:  את כל הסכמי הגג אנחנו נבטל

רז קינסטליך:  ראשון לציון, אחת מהתורמות הגדולות ביותר במדינת ישראל לנושא הדיור

רז קינסטליך:  אנחנו הולכים לחתום על עוד הסכם גג חדש

רז קינסטליך:  זה הולך לפגוע במשך שמונה שנים בלמעלה מ-200 מיליון שקלים בעיריית ראשון לציון

רז קינסטליך:       תגיד לי, מי מימן את הגשרים למתחם ה-1,000? מי מימן את המדרכות, הכבישים את הכול? מאיפה זה בא? זה קורה לבד מעצמו, אזור תעסוקה? זה לא קורה מעצמו

רז קינסטליך:  לא הגיוני מה שקורה כאן, אדוני היושב ראש, באמת, חוץ מלבכות

אורית פרקש הכהן: זה לא קרן הניקיון

קריאה: אתה תקדם את ההיתרים?     

רז קינסטליך: איזה היתרים? לא יהיה כלום

קריאה: יש חוק שהם רוצים להוציא היתרים

משה גפני: תודה רבה

משה גפני:  ינון אזולאי

מרים פיירברג איכר: מענין אותי איזה ראש עיר היה חבר הכנסת פינדרוס

חיים גבתי: יש לנו ראשת עיר מדהימה ואני לא מבין למה לא נותנים לה לדבר? אחת הגיעה

קריאה: האחת והיחידה

משה גפני: היא מדברת אחרי חבר הכנסת ינון אזולאי

אליהו דלל: אדוני היושב ראש, הרעיון של אגף התקציבים, הוא כמו רעיון שאני מרגיש שהוא נמצא במדינה קומוניסטית

אליהו דלל:  אם כבר רעיון במדינה קומוניסטית, אז בואו תלאימו את כל הארנונה ותחלקו אותה מחדש

אליהו דלל:  הכי פשוט

אימאן ח'טיב יאסין: אנחנו מסכימים

אורית פרקש הכהן: לא להגזים

אורית פרקש הכהן:  אני לא מסכימה

אימאן ח'טיב יאסין: אוקיי

אימאן ח'טיב יאסין:  את לא מסכימה

אימאן ח'טיב יאסין:  אני מסכימה

אימאן ח'טיב יאסין:  יש לי זכות

אליהו דלל: אדוני היושב ראש, ההצעה הזאת, איך שהתחלתי לשמוע אותה, התקוממתי

אליהו דלל:  זאת הצעה מקוממת

אליהו דלל:  היא מקוממת משום שזו בריחה מאחריות

אליהו דלל:  האוצר בורח מאחריות וראינו את זה בין השורות

אליהו דלל:  בעצם מה האוצר אמר? יש בעיה שאנחנו נותנים מענקי איזון, הם לא מספיקים, יש כאן בעיה של כשל שוק של הדיור וההצעה הזאת היא פשוט שק חבטות של המדינה

אליהו דלל:  ההצעה הזאת הופכת את הרשויות לשק חבטות של המדינה

אליהו דלל:  זו פגיעה ברשויות יעילות

אליהו דלל:  אני לא רוצה לומר עצמאיות, גדולות, עשירות כי זה לא נכון

אליהו דלל:  אין רשות שהיא עשירה

אליהו דלל:  הרשות פועלת, מביאה את הכספים ומוציאה אותם עבור התושבים שלה

אליהו דלל:  ברגע שאתה יוצר דבר כזה, זה בעצם תמריץ הפוך

אליהו דלל:  אף רשות או ראש עיר לא ילך וירוץ ויכתת את רגליו כדי להביא תעסוקה טובה יותר, כדי להביא תושבים עם תמהיל טוב יותר לעיר שלו 

אליהו דלל:  לכן זה פוגע במוטיבציה

אליהו דלל:      הפתרון בכשל השוק של הדיור הוא לא ברשויות המקומיות

אליהו דלל:  מי שפעל במשך עשרות שנים – ואני הייתי ביניהם – דאגנו להיתרים ברמה גבוהה מאוד ובכמות גדולה מאוד ברשויות המקומיות

אליהו דלל:  מי שמונע היום, אלה בעצם השיווקים של המינהל

אליהו דלל:  לא תמיד יש תב"עות

אליהו דלל:  יותר מזה, האוצר לוקח היום ולמעלה מ-50 אחוזים ממחיר הדירה, זה קרקע במיסוי

אליהו דלל:  אם אתם רוצים לדאוג לפתרון הדיור, תעשו הפרדה בין קרקע לבנייה עצמה או עלות הבנייה ותשקיעו את זה בפריפריה

אליהו דלל:  תנו שם קרקעות בחינם

אליהו דלל:  אותו דבר לגבי תעסוקה

אליהו דלל:  אם אתם רוצים תעסוקה בפריפריה, תנו קרקעות חינם למפעלים בגליל ובנגב ושילכו לשם

אליהו דלל:       זה גורם להפרד ומשול, לסכסוכים בין רשויות

אליהו דלל:  למה? בשביל מה? בשביל זה שהאוצר לא רוצה להוציא את הכסף מהכיס שלו?      מס הכנסה זה בעצם מס שהוא צריך להינתן על ידי כל תושבי המדינה והמדינה צריכה לחלק אותו

אליהו דלל:  הארנונה היא ארנונה מקומית של הרשות המקומית

אליהו דלל:  היא לא אמורה להיות לחלוקה שוויונית בין כל הרשויות

אליהו דלל:      איפה הפריפריה החברתית

אליהו דלל:  אדוני צחי באגף התקציבים

אליהו דלל:  הלא ברשויות יש גם פריפריה חברתית

אליהו דלל:  לא יודע אם סיירת בה

אליהו דלל:  מי ידאג להן? מי יחלק את הכסף הזה ולאן? בזה לא נגעתם

אליהו דלל:  לפעמם יש שכונות ברשויות שהן יותר מיישוב כזה או אחר במקום אחר

אליהו דלל:  אתם תדאגו להן? לא

אליהו דלל:       לכן אדוני היושב ראש, אני אפעל במלוא הכוח כדי שזה לא יאושר

משה גפני: אתה במפלגת השלטון

אליהו דלל: לא משנה

אימאן ח'טיב יאסין: אם כולנו כאן נגד, למה מביאים את זה?     

משה גפני: מה זה למה?: זה מה שבא בחוק ההסדרים ועל זה הצבענו במליאה

חמד עמאר: אתה חושב שמישהו מהקואליציה שהצביע במליאה קרא את חוק ההסדרים לפני שהצביע? אני אומר לך שאף אחד מהם לא קרא את חוק ההסדרים

קריאה: הם עכשיו מגלים שאין להם מה לעשות עם זה

קריאה:  חכה לתגובה, שירד האסימון

כרמל שאמה-הכהן: גם עשו הונאה

כרמל שאמה-הכהן:  אני אפילו הודיתי לגפני

כרמל שאמה-הכהן:  כתבתי פוסט ואמרתי כל הכבוד ליושב ראש ולראש הקואליציה שהורידו גזרה מעם ישראל ומנעו עוד ליבוי של שנאת אחים

כרמל שאמה-הכהן:  לפני חודש הוצאתי הודעה כזאת אבל זה היה מסע הונאה

משה גפני: איזה מסע הונאה היה?     

כרמל שאמה-הכהן: הוציאו הודעה – לא אתה, חלילה – שהנושא ירד מהפרק

משה גפני: לא ירד מהפרק

כרמל שאמה-הכהן: הוציאו הודעה כזאת

חיים גבתי: היה צריך להתקיים דיון

משה גפני: כרמל, לך אני לא צריך להגיד, אתה תושב הבניין הזה

משה גפני:  אתה יודע מה נעשה כאן ואתה כנראה גם קצת מגחך בגלל מה שקורה

משה גפני:  בסדר

משה גפני:  מותר

כרמל שאמה-הכהן: סומך עליך

משה גפני: תודה רבה

משה גפני:  מרים פיירברג, ראש עיריית נתניה

משה גפני:  בניגוד למה שהם חשבו, אני הייתי נותן לך לדבר ראשונה אבל לא באת ראשונה

משה גפני:  את יודעת שאני מאוד מכבד אותך ואני מבקש ממך לא לחזור על מה שאמרו כולם

מרים פיירברג איכר: אני אשתדל

משה גפני: את אישה חכמה

משה גפני:  תגידי לי מה לעשות כיושב ראש הוועדה כשאני שומע את הדיבורים של ראשי הערים ואני מקבל פניות מראשי הערים – ערים יותר קטנות, עוטף זה וכולי – שאומרים לי תעביר את זה

משה גפני:  מה את מציעה לי לעשות?     

קריאה: גפני, עוטף זה לא יהינו בעד כי הם צריכים לתת

משה גפני: אתה רוצה שאני אראה לך מכתבים שיש לי כאן? הם לא באו אבל הם כתבו לי

מרים פיירברג איכר: תראה, תמיד יש איזשהו רציונל

מרים פיירברג איכר:  לא סתם דיברו כאן על תאגידי המים

מרים פיירברג איכר:  הרציונל היה נהדר

מרים פיירברג איכר:  אמרו שבדרך כלל ראשי הערים משקיעים בנראות ולא משקיעים מתחת לאדמה ואז יש בעיות עם זה

מרים פיירברג איכר:  הכול נכון עד שהציבור שותה חול ואז מבינים שצריכים להשקיע כי אין ברירה

מרים פיירברג איכר:  אבל לקחו את הרציונל הנפלא הזה ובעצם במקום באמת לפתור את הבעיה, יצרו בעיה אחרת והדמינה דאגה לקבל עוד הכנסות ממע"מ גם על התאגיד ואחר כך רוצים לתת גם על הדיבידנד, שלא לדבר על זה שבבת אחת הרשות הייתה צריכה להפסיד 20 מיליון שקלים כי זה מה שעולים לנו המים בשנה

משה גפני: מרים, עם כל הכבוד, את כל הדברים האלה שאת אומרת עכשיו אמרתי במליאת הכנסת

משה גפני:  זה מופיע בפרוטוקול

משה גפני:  כל הזמן הייתי נגד וידעתי שזה מה שהם מתכוונים

משה גפני:  אני אמרתי שאני מדבר שתי שפות, עברית ואוצרית

משה גפני:  בשפות האלה אני מתמחה

מרים פיירברג איכר: נכון

מרים פיירברג איכר:  בוודאי שאתה מתמחה, אני חושבת יותר מכל אחד אחר

מרים פיירברג איכר:  לא הפריע לאוצר עם הגישה הסוציאליסטית השוויונית הזאת שבמשך שנים - שגם בזה היית מעורב – נתניה שקלטה עלייה ואנחנו הבאנו לכם נתונים שהעולים עולים לנו 40 מיליון שקלים בשנה, אנחנו העיר היחידה בסדר גודל כזה שלא הוגדרנו כעיר עולים בעוד ערים אחרות שאין להם עולה אחד לרפואה, קיבלו 14, 50, 60 מיליון שקלים כי יש להם מחנות צבא

מרים פיירברג איכר:  לכפר יונה לידינו יש את בית ליד מחנה צבאי

מרים פיירברג איכר:  זה לא הפריע לאוצר במשך שנים

מרים פיירברג איכר:  נלחמתי עד שהייתי צריכה להגיע לבג"צ

מרים פיירברג איכר:  פתאום הם הפכו להיות עובדים סוציאליים

מרים פיירברג איכר:       אני רוצה להגיד לכם שהיחידה שיש לה כאן שני תארים בעבודה סוציאלית זאת אני

מרים פיירברג איכר:  אני חושבת שאתם לא יכולים לעשות דבר הזה באופן גורף מבלי לבדוק כל רשות

מרים פיירברג איכר:  אם אני אשווה כאן את כל הרשויות כמה כסף הן גובות ממגורים, אני חושבת שיש שונות וגם יש בעיה תכנונית של המדינה

מרים פיירברג איכר:  היישובים הקהילתיים לידי שמושכים את האוכלוסייה החזקה לצמודי קרקע, שם המיסים נמוכים יותר

מרים פיירברג איכר:  אצלנו, כדי להחזיק את העולים החדשים שעולים לנו הון וחוף ים שאין לי ממנו הכנסות, כ-50 מיליון שקלים בשנה כי גם המדינה החליטה שהכול חינם כך שאני גם מסבסדת את המים של כל אלה שמגיעים לנתניה – זה לא מפריע

מרים פיירברג איכר:  כשגדעון היה שר הפנים הוא הגיע לנתניה, הוא שמע כמה מיסים משלמים תושבי נתניה והוא אמר: וואו, זה גובה המיסים? כן

מרים פיירברג איכר:  כדי לסבסד ולהגיע לאיזון תקציבי, אין לנו ברירה

מרים פיירברג איכר:      דיברו כאן על הסכמים

מרים פיירברג איכר:  איזה מין דבר? חתמנו על הסכמי גג, אנחנו יודעים שיזמים מטבע הדברים רצים לבנות מגורים, לא ממהרים לבנות משרדים או תעשייה ואז פתאום עכשיו, אחרי שכבר בנינו את המגדלים האלה שאתם יכולים לראות של מגורים, נזכרים שמה שהיה צריך לאזן אותם כי ידוע שמגורים זה הפסד, אפילו בנתניה, שאי אפשר להעמיס על התושבים יותר אפילו שקל אחד כי אם אתם תגרעו לא תאמרו בואו תוסיפו

מרים פיירברג איכר:  אני מוכנה להראות לכם את צו המיסים שלנו ואתם לא יכולים להעמיס

מרים פיירברג איכר:  גם כך הם כורעים תחת הנטל

מרים פיירברג איכר:  נכון, בשנה הראשונה לא לוקחים לנו הרבה, זה לסנוור אותנו, אבל בשנה השנייה ובשנה השלישית והרביעית זה דבר שהוא לא נסבל

מרים פיירברג איכר:      לנו למשל במשך 12 שנים הוועדה המחוזית עצרה לנו את אזור התעשייה אתמ"מ

מרים פיירברג איכר:  זה רק במחוז המרכז

מרים פיירברג איכר:  אין במחוז תל אביב אתמ"מ, אין מחוז צפון, יש כמה מדינות במדינה

מרים פיירברג איכר:  אתם רוצים לעשות שוויוניות? תעשו קודם כל שוויוניות בבית

מרים פיירברג איכר:  תיצרו שוויוניות בין המחוזות

מרים פיירברג איכר:  תראו כמה אחוזים נותן מחוז אחד וכמה מחוז אחר נותן

מרים פיירברג איכר:  בין המחוזות יש שונות, אז פתאום אתם רוצים לעשות שוויוניות בין הרשויות? אתם לא תצליחו לעשות ובטח לא בצורה של זבנג וגמרנו

מרים פיירברג איכר:  אנחנו שונים במהות

מרים פיירברג איכר:  הצרכים של כל עיר והמאפיינים של כל עיר הם שונים

מרים פיירברג איכר:       אני רוצה לומר דבר אחד

מרים פיירברג איכר:  אתם יודעים שאני ראש עיר כמעט 25 שנים וכמעט 50 שנים במערכת המוניציפאלית, עברתי 50 שנים מאז התחלתי

מרים פיירברג איכר:  אני רוצה לומר לכם שהמדינה בצורה שיטתית מסירה את האחריות מהתושבים שלה

מרים פיירברג איכר:  היום כאשר אנחנו בונים שכונות חדשות, כמו שנאמר, איש לא בונה בית כנסת

מרים פיירברג איכר:  אני לקחתי מבנה של פיס שלא היה בשימוש ונתתי אותו לבית כנסת

מרים פיירברג איכר:  מפעל הפיס עצר לי את כל התקציבים עד להודעה חדשה, עד שאני אפנה את בית הכנסת

מרים פיירברג איכר:  אני רוצה שתדע את זה

מרים פיירברג איכר:  אף אחד לא בונה בית כנסת

משה גפני: לא הבנתי מה אמרת

מרים פיירברג איכר: לקחתי מבנה של מפעל הפיס, מבנה שלא היה שמיש, ונתתי אותו לצורכי בית כנסת

מרים פיירברג איכר:  מפעל הפיס עצר לי תקציבים במשך שנה בגלל שעשיתי שימוש שלא הייתי אמורה לעשות במבנה של פיס

משה גפני: ולא אמרת לי את זה כל השנה

מרים פיירברג איכר: זה סיפור מהקדנציה הראשונה

מרים פיירברג איכר:  זה לא משנה

מרים פיירברג איכר:  זאת קדנציה ראשונה אבל זה רלוונטי היום

משה גפני: את צודקת אבל זה שלא דיברת איתי אז, זה חסרון שלי

משה גפני:  לא הייתי אז

מרים פיירברג איכר: מבני חינוך

מרים פיירברג איכר:  הייתי מנהלת מינהל החינוך בעירייה

מרים פיירברג איכר:  אנחנו קיבלנו את כל התקציבים לבינוי מהמדינה

מרים פיירברג איכר:  את הפיתוח עשינו, את כל התחולה, אנחנו

מרים פיירברג איכר:  היום בערך 35 אחוזים ולפעמים 40 אחוזים מהתקציב, אנחנו בונים

מרים פיירברג איכר:  היום בחוק טרכטנברג לקחנו הלוואה של 100 מיליון שקלים כדי לבצע את החוק הזה

מרים פיירברג איכר:  דרך אגב, על נושא של העולים אני נלחמתי מלחמת עולם ובסוף הקימו כביכול את הקרן לצמצום פערים וזה בתנאי שהעיר היא לא איתנה וגם כאן אני לא יודעת בדיוק איפה הכסף

מרים פיירברג איכר:       אני רוצה לומר שמדינת ישראל שיווקה קרקעות, קיבלה מיליארדים מהקרקעות

מרים פיירברג איכר:  אני יודעת על מקומות בעיר שלי שלא חלמו על מחירים כאלה

מרים פיירברג איכר:  קיבלו מיליארדים

מרים פיירברג איכר:  קחו אחוז מסוים, 10 אחוזים, חמישה אחוזים מזה ובכסף הזה תעודדו את המגורים

מרים פיירברג איכר:  אל תעודדו את המגורים על חשבוננו

מרים פיירברג איכר:  מדינת ישראל צריכה להחזיק את עצמה כי לאט לאט היא מסירה כל אחריות על התושבים שלה

משה גפני: תודה רבה

משה גפני:  אני יכול לדעת למה לא באת לכנסת להיות שרה? טוב, לא חשוב, נדבר על זה

משה גפני:      ינון אזולאי, בבקשה

ינון אזולאי: תודה רבה לך אדוני היושב ראש

ינון אזולאי:  האמת, לא יודע אם יש הרבה מה להוסיף אבל אני רוצה לשאול כמה שאלות

ינון אזולאי:  שאלה ראשונה מופנית לשלטון המקומי

ינון אזולאי:  חיים

ינון אזולאי:       אני בעד חלוקה, לא בצורה הזאת ותכף אני אכנס לזה, אבל חסרות לי סביב השולחן הרשויות החלשות

אימאן ח'טיב יאסין: המוחלשות

ינון אזולאי: אני אשמח לשמוע את כולם כי לא שמענו אתכם

ינון אזולאי:  איתי דיברו בטלפון הרבה רשויות

ינון אזולאי:  הרבה שלחו מכתבים אבל משום מה אתם בשורה האחורית ולא שומעים אתכם

ינון אזולאי:  גם אתם צריכים להשמיע את הקול שלכם שהוא קול חשוב בשולחן הזה

משה גפני: אתה מצפה רמון, נכון? אבל אתם נגד החוק

ינון אזולאי: אני מתכוון שאני רוצה לשמוע את הרשויות שהן בעד החוק, גם רשויות חלשות שהן בעד החוק

קריאה: תשאל אם יש רשות שהיא בעד החוק

ינון אזולאי: יש

ינון אזולאי:  דיברו איתי

מרים פיירברג איכר: הם לא בעד החוק

מרים פיירברג איכר:  הם בעד לקבל כסף

ינון אזולאי: לא משנה

ינון אזולאי:  כל אחד יקרא לה איך שהוא רוצה

ינון אזולאי:  היה חשוב לשמוע גם אותם

קריאה: למה הם לא הגיעו?     

ינון אזולאי: אני לא יודע למה הם לא הגיעו

ינון אזולאי:  אני מקווה שלא הגיעו מסיבות טכניות בלבד

חיים גבתי: אני אסביר לך בדיוק למה

חיים גבתי:  כי יש לך 104 רשויות נפגעות, 107 רשויות שלא מקבלות בכלל, בעיקר המגזר הערבי ורשויות חלשות, ויש לך 40 ומשהו רשויות ש-20 ומשהו אחוזים - - -     

ינון אזולאי: חיים, זה לא יהיה נכון שהם לא יהיו כאן

ינון אזולאי:  עזוב

ינון אזולאי:  אתה יודע

חיים גבתי: רוצים לפגוע ב-70 אחוזים

ינון אזולאי: חיים, כשאתה רוצה להביא, אתה מביא מהקטן ועד הגדול

ינון אזולאי:  עזוב

ינון אזולאי: , קבל את הביקורת הזאת כביקורת בונה

קריאה: הם בוחרים לא לבוא כי הם יודעים בדיוק מה הקומבינה

קריאה:  הם יבואו ויתמכו בקומבינה?      

חיים גבתי: אני אסביר לך בדיוק למה הם לא כאן ולמה הם מתקשרים מאחורי הקלעים, כי הם מתביישים להסתכל לנו בעיניים

חיים גבתי:  כשהם צריכים ממני משהו, אני נאבק, כל מי שנמצא כאן נאבק

חיים גבתי:  בסך הכול 40 אחוזים מהרשויות מקבלות מענק איזון ו-60 אחוזים לא מקבלות

חיים גבתי:  כשאני סוגר את מערכת החינוך, כשכרמל סוגר אצלו את מערכת החינוך, כשהם סוגרים את מערכת החינוך שלהם, זה לא בשבילי אלא זה בשביל הרשויות האלה

חיים גבתי:  לכן זה הניסיון של האוצר לייצר את ההפרד ומשול ועל זה אנחנו נלך איתם למלחמת עולם עד חורבן

קריאה: 200 רשויות מקבלות מענק איזון

קריאה:  לא 40 אחוזים מהרשות

חיים גבתי: זה 40 אחוזים

חיים גבתי:  מה לעשות, תלמד את הנתונים

חיים גבתי:  192 רשויות מקבלות מענק איזון, זה 40 אחוזים מתושבי מדינת ישראל

קריאה: מהתושבים

קריאה:  לא מהרשויות

חיים גבתי: כן

חיים גבתי:  פעם אחת תלמד את הנתונים

חיים גבתי:  אתה לא מכיר שום דבר

חיים גבתי:  זאת הבעיה

חיים גבתי:  אתם רק יושבים שם בתיאוריות, עושים מודלים

חיים גבתי:  אני אסביר לך עוד משהו

משה גפני: חיים, לא, אתה לא תסביר

משה גפני:  תבקש עוד פעם רשות דיבור ותקבל

חיים גבתי: אני שיווקתי שנה שלמה ועד היום לא קיבלתי 50 אחוזים מהוצאות החינוך בגללו כי הם לקחו את הכסף לעצמם

חיים גבתי:  זה האוצר

משה גפני: חיים, מספיק

ינון אזולאי: עוד מילה על תאגידי המים

ינון אזולאי:  אולי באוצר שכחו שיש חוק שמורה לצמצם את תאגידי המים ב-50 אחוזים

ינון אזולאי:  התלונה שלי גם על האוצר וגם על השלטון המקומי שלא בא לכאן ועושה את אותו בלגן ואותו רעש שאתם עושים עכשיו כדי לצמצם 50 אחוזים בחוק

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו בעד

ינון אזולאי: כמה פעמים שניסיתי להעלות את זה, לא היה

חיים גבתי: אמרנו את זה יותר מפעם אחת

כרמל שאמה-הכהן: אני בעד

ינון אזולאי: האוצר

ינון אזולאי:  אני רואה את התוכנית הזאת ועל המצגת זאת באמת תוכנית טובה

ינון אזולאי:  היא נשמעת משהו טוב, תוכנית שעוזרת לחלשים

ינון אזולאי:  אני שואל שאלה

ינון אזולאי:  אתה אומר שהכול יהיה בשלטון המקומי

ינון אזולאי:  למה צריך נציג האוצר בתוך כל זה? תגיד לי משרד הפנים, אני מבין, משרד הפנים הוא חלק מהשלטון המקומי והם יודעים להסתדר, יושבים ומסתדרים וכשיש ביניהם בלגן, הם נכנסים לחדר סגור ומצליחים

ינון אזולאי:  כשנכנסים עם האוצר לחדר סגור, תמיד יוצא רק עשן שחור

ינון אזולאי:  אף פעם לא יוצא עשן לבן

ינון אזולאי:  השאלה למה הם צריכים להיות שם

ינון אזולאי:  כשאני רואה את המצגת שלכם שאתם רוצים לבוא ולעודד את הדיור, אנחנו הרי מכירים את הסיפור של הדיור

ינון אזולאי:  הסיפור של הדיור משנה לשנה נעשה יותר קשה ויותר קשה ויותר קשה

ינון אזולאי:  כשאתה אומר שאתה רוצה לעודד דיור, איך אתה מעודד דיור? אתה אומר שאני אקח מפה ואשים פה

ינון אזולאי:  כשאני מסתכל על הנתון שאתה מדבר על תושבי תל אביב, 38 אחוזים שהם תושבי תל אביב ומועסקים בתל אביב ו-62 אחוזים שהם מועסקים מחוץ לתל אביב, תגיד לי, בנתון הזה שנמצא, למה אתה חושב שהם מגיעים לתל אביב?     

קריאה: עבודה

ינון אזולאי: למה? כי לא נתת להם אפשרויות בפריפריה

ינון אזולאי:  אם אתה רוצה לעודד פריפריה, אל תעודד אותו רק בדיור אלא תעודד אותו גם בתעסוקה

ינון אזולאי:  אל תחליף דיור בדיור

ינון אזולאי:  בקרן הזאת, כמה כסף האוצר שם? כמה כסף האוצר הוציא מהכיס שלו ושם? הראיתם לנו כאן הסכמי גג, רישוי עצמי שרק עכשיו נמצא בהליך חקיקה, את הוותמ"ל שאנחנו יודעים מה קורה שם, התחדשות עירונית שאנחנו יודעים כמה שנים לוקח בהתחדשות עירונית ואני שואל מה אתם עושים כדי שבהתחדשות העירונית תוך שנתיים אנחנו רואים בניין

ינון אזולאי:  מה אתם עושים שבהסכמי הגג לא יבוא יאיר רביבו ויגיד שאין לו את כל מה שהבטחתם לו והוא לא קיבל? מה אתם עושים עם הסכמי גג, כשאני גר באשדוד ועדיין לא רואה את הפירות של זה? מה אתם עושים שבהסכמי גג יהיו בתי כנסת, יהיו בתי ספר, תהיה תחנת משטרה, יהיו עוד קופות חולים? מה אתם עושים? לוקחים מהקופה הזאת? אתם לוקחים מהקופה הזאת? באה רשות ושמה לרשות השנייה?      בדבר אחד אני כן מתחבר לחיים, בעניין של ראשי הרשויות

ינון אזולאי:  יכול להיות שבאמת הם מתביישים כי גם אדם שמקבל צדקה, הוא מתבייש להסתכל על זה שנתן לו

ינון אזולאי:  ראשי הרשויות החלשות לא צריכות להיות נזקקות ולקבל צדקה

ינון אזולאי:  הן צריכות להיות חלק מתהליך, הן צריכות לראות שהן חלק חזק, שאתם צריכים לחזק אותן והכנסת יד של האוצר לכיס שישים כסף, לקרוא לרשויות החזקות ולומר להן שאנחנו ביחד משקיעים

ינון אזולאי:      אתה יודע היכן הבעיה הגדולה? שאתם במקום לחזק את הרשויות החלשות, אתם מחזקים את רמ"י

ינון אזולאי:  כשאתם מחזקים את רמ"י שמספסרים בקרקעות האלה, מה אתם עושים שם? אתם מאפשרים שהם ישווקו את הקרקעות גם לתעשייה, גם לדיור, לכל

ינון אזולאי:  קח כסף מרמ"י

ינון אזולאי:  היום דירה במחיר למשתכן, מחיר קרקע יכול להגיע גם ל-1

ינון אזולאי: 9 וגם ל-2

ינון אזולאי:  איך זה יכול להיות? כי אתה נותן להם לספסר בקרקעות האלה

ינון אזולאי:  הם שולטים על המדינה, שולטים על הברז

ינון אזולאי:  קח מהם את העוצמה הזאת

ינון אזולאי:  תגיד להם זוזו הצידה, מי שמשווק לתעשיין, זאת הכלכלה

ינון אזולאי:  מי שמשווק לדיור, זה משרד השיכון בלבד

ינון אזולאי:  קרן קיימת לא צריכה לשווק את הדיור

ינון אזולאי:  תתחילו מהדברים האלה ואז ייכנס הרבה כסף למדינה ולא רק מהרשויות

ינון אזולאי:      אני בעד לעזור לרשויות החלשות ואני אומר לכם שהדבר הזה צריך להיות בלי נציגי אוצר

ינון אזולאי:  יכול להיות רק עם נציגי משרד הפנים, אולי גם משרד הכלכלה, לא יודע מה, אבל השלטון המקומי צריך להיות לו כאן יותר כוח

ינון אזולאי:  דבר שני, אמיתית, אני לא חושב שצריך להגיע לחוק ההסדרים בעניין הזה

ינון אזולאי:  היה אפשר לדון על זה

ינון אזולאי:  אם זה כל כך טוב על זה גם לא בחוק ההסדרים

ינון אזולאי:  זה שאתם לוקחים רשויות ועדיין לא משפרים את אזורי התעשייה במקומות החלשים, זה לא יפתור שום בעיה מלבד להוסיף עוד דיור ועוד דיור

ינון אזולאי:  גם אם תשאל את הרשויות החלשות, תגיד להן למה הן לא מוסיפות דיור - כי ארנונה למגורים לא מביאה להן כלום חוץ מעוד בור תקציבי וזו הבעיה

ינון אזולאי:      (היו"ר יונתן מישרקי, 11:15)     

יונתן מישרקי: איתן פטיגרו, בבקשה

איתן פטיגרו: שלום לכולם

איתן פטיגרו:  דיברו כאן הרשויות הגדולות, אבל נמצאות כאן גם המועצות המקומיות הקטנות ואלה הרבה רשויות בארץ

איתן פטיגרו:  הרשויות הקטנות בקושי מרימות את הראש מעל המים כדי לתחזק את עצמן, לתת שירות טוב לתושב וגם אם הן סוציו 9 או סוציו 8, הרשויות לרוב הן לא רשויות עשירות

איתן פטיגרו:  הרשויות המקומיות עבדו בשנים האחרונות באמת קשה כדי לייצר פיסת קרקע שתהיה לטובת תעסוקה

איתן פטיגרו:  השקענו בזה המון כסף, בתב"עות, בקידום תהליכים תכנוניים, וסוף כל סוף אנחנו אולי נראה עוד כמה שנים כמה שקלים שייכנסו כדי שייתנו יותר חינוך, רווחה, תשתיות לטובת הציבור שלנו

איתן פטיגרו:       אני חושב שזה הזוי שבאים במצגת ושמים במצגת כמה רשויות מאוד מאוד חזקות ומפילים את כל שאר הרשויות הקטנות שאנחנו אחר כך נסבול מהחוק הזה

איתן פטיגרו:      דבר נוסף

איתן פטיגרו:  יש הצעה קונקרטית שמרכז שלטון מקומי קידם, ארנונה בזכות הבנייה, לכל מיני ספקולנטים על הקרקע שמחזיקים מגרשים של דיור ושל תעסוקה לאורך שנים ולא בונים

איתן פטיגרו:  זה בכל הארץ

איתן פטיגרו:  אנחנו בונים על זה שיבנו תעסוקה, כי זה חלק מהאיזון שלנו

איתן פטיגרו:  במקום לטפל בזה, רמ"י שמה מקלות בגלגלים כדי לעצור את הדבר הזה

איתן פטיגרו:  זה משהו שיכול לפתור

איתן פטיגרו:  רק בשוהם יש לנו קרקעות ששווקו ב-2009 ולא נבנו עד היום

איתן פטיגרו:  זאת ארנונה של מעל 80 מיליון שקלים אם אנחנו לוקחים חמש שנים מיום מסירת הקרקע לאורך השנים האלה ויש את זה בכל הרשויות בארץ

איתן פטיגרו:  אותו דבר בדיור

כרמל שאמה-הכהן: היושב ראש, לדעתי זה רעיון מצוין

איתן פטיגרו: ספקולנטים על הקרקע שמחזיקים קרקע ומחכים שערך הקרקע יעלה

איתן פטיגרו:  שייתנו לזה פתרון

איתן פטיגרו:  הגזבר של כל אחד מהרשויות יבוא ויגבה את הכסף במיידית מכל אחד שלא בונה

כרמל שאמה-הכהן: והכול יעבור לרשויות האחרות

איתן פטיגרו: בנוסף מדברים כאן על הלקיחה

איתן פטיגרו:  אני מזכיר שהרשויות בסוציו הגבוה משתתפות בהרבה מאוד כסף ברווחה ובחינוך ובכל הדברים האחרים

איתן פטיגרו:  את הכסף הזה שנקבל מפיסת הקרקע של תעשייה ותעסוקה, אנחנו צריכים לממן     (היו"ר משה גפני, 11:20)     

משה גפני: מה שאתה מעלה עולה כאן בחוקים אחר כך

איתן פטיגרו: אני כבר יותר מעשור מנסה לקדם את זה

איתן פטיגרו:  בינתיים זה לא זז

קריאה: הוא לא מדבר על הקרקע

איתן פטיגרו: קרקע

איתן פטיגרו:  קרקע ששווקה ולא נבנית

איתן פטיגרו:  בנוסף, למה שאנחנו נבנה שכונות? בניתי שכונה של 1,500 יחידות, אין לי מעונות, אין לי גנים, אין לי בתי ספר, אין לי בתי כנסת, לא קיבלנו כלום ושום דבר

איתן פטיגרו:  מי בא אלינו בטענות? התושבים

איתן פטיגרו:  כך זה אצל כל ראשי הרשויות

איתן פטיגרו:  חסרות כאן 5,000 כיתות ובינתיים בזה לא מטפלים

איתן פטיגרו:  אין תשתיות

איתן פטיגרו:  תחבורה ציבורית, כל הדברים האלה, לפני שלוקחים כסף מכאן ומכאן, בואו נטפל במה שצריך כדי שיהיה לנו אינטרס לבוא ולהמשיך לשווק

משה גפני: תודה רבה

משה גפני:  מיכל שיר, בבקשה

מיכל שיר סגמן: תודה רבה אדוני היושב ראש, אני אשתדל לא לחזור על דברים שנאמרו או לשאול שאלות שכבר נשאלו

מיכל שיר סגמן:  הרעיון של החוק הוא באמת חשוב

מיכל שיר סגמן:  יש פערים גדולים מאוד בין המרכז לפריפריה

מיכל שיר סגמן:  לא צריך להיות לא כלכלן ולא משרד האוצר כדי לדעת ולהבין את הדברים האלה

מיכל שיר סגמן:  עם זאת, נשמע שמדובר כאן על מענק איזון על סטרואידים

מיכל שיר סגמן:      יש לי כמה שאלות, חלקן על המצגת וחלקן על החוק עצמו

מיכל שיר סגמן:       לגבי המצגת

מיכל שיר סגמן:  כתבתם או בחרתם להציג מועסקים בעיר תל אביב

מיכל שיר סגמן:  כתבתם 62 אחוזים אינם תושבי תל אביב

מיכל שיר סגמן:  הייתי רוצה את הפירוט לדעת מה זה אומר

מיכל שיר סגמן:  כמה מהם למשל מרמת השרון

משה גפני: את רוצה שמות ומספרי תעודת זהות?     

מיכל שיר סגמן: לא

מיכל שיר סגמן:  אני אגיד לך למה אני שואלת

מיכל שיר סגמן:  אם אתה מנסה לייצר השוואה מול הפריפריה היותר רחוקה, מעניין אותי לדעת כמה מהפריפריה הרחוקה עובדת בעיר תל אביב ולא כמה עובדים מגיעים מרמת השרון או מרמת גן או מגבעתיים, מערים שכנות או חלק מהמטרופוליטן הגדול שקוראים לו תל אביב

מיכל שיר סגמן:  אני רוצה לדעת על מה מבוסס הנתון הזה

מיכל שיר סגמן:      דבר שני

מיכל שיר סגמן:  השתמשתם בשמה של מועצה אזורי בנימין

מיכל שיר סגמן:  החוק חל על יהודה ושומרון? הוא חל גם על יהודה ושומרון?     

יצחק פינדרוס: לא

משה גפני: לא

קריאה: כן

יצחק פינדרוס: לא

אורית פרקש הכהן: הם רק מקבלים

אורית פרקש הכהן:  לא לוקחים מהם

קריאה: רק מקבלים

אורית פרקש הכהן: למה לא לוקחים מהם? איפה זה כתוב?     

קריאה: לפי מה שכתוב, החוק לא חל ל יהודה ושומרון

משה גפני: צחי, אתם תצטרכו לענות על כל השאלות

אורית פרקש הכהן: לדעתך זה סעיף חוקי בבג"צ כן עוד הוא כאן במתכונתו הקיימת?     

מיכל שיר סגמן: ניתן להם אפשרות לענות בצורה מסודרת

מיכל שיר סגמן:  מי ממנה את חברי הוועדה והאם יש איזון באנשים שיושבים?     

חיים גבתי: גברתי חברת הכנסת - - -     

משה גפני: אני לא מסכים לדבר הזה

משה גפני:  עם כל הכבוד, אתה לא חבר ממשלה

משה גפני:  הם ישיבו

ינון אזולאי: על מה, על יהודה ושומרון? זה חל

מיכל שיר סגמן: אני רואה את זה

מיכל שיר סגמן:  מי ממנה את חברי הוועדה והאם יש איזון בין קואליציה לאופוזיציה? מי מפקח - מדובר כאן על הרבה מאוד כספים – מטעם המדינה? יש כאן איזשהו דוח

מיכל שיר סגמן:  ועדת כספים, ועדת פנים? מי מפקח על כל הכספים האלה שנכנסים ויוצאים?         

חמד עמאר: אפרופו הכספים בקרן ניקיון

חמד עמאר:  אותו הדבר

מיכל שיר סגמן: כן, ומי מפקח?      שאלה נוספת היא למה רטרואקטיבית? למה לא להתחיל מעכשיו והלאה, שזה עושה נגיד סוג של שכל למרות שאני לא מסכימה עם כל הרעיון

מיכל שיר סגמן:  רטרואקטיבית, למי זה תורם חוץ מלהפריע כרגע לרשויות המקומיות?      

אליהו (אלי) רביבו: חברת הכנסת שיר, אני מניח שזה רטרואקטיבית מכיוון שמה שיזרעו היום, בעוד שלוש שנים יקבלו

אליהו (אלי) רביבו:  תמיד זה יהיה בעקבות

אליהו (אלי) רביבו:  היתרים שאת מוציאה היום, תקבלו עליהם בעוד שלוש שנים

מיכל שיר סגמן: למה מ-2018?     

אליהו (אלי) רביבו: הלכו אחורה

מיכל שיר סגמן: זאת שאלה לאוצר

מיכל שיר סגמן:       שאלה אחרונה

מיכל שיר סגמן:  במבנים שיש בהם גם שטחי מסחר, מבני מגורים פרטיים שהקומה הראשונה שלהם היא מסחר

מיכל שיר סגמן:  אם יהיה איזשהו סוג של הפרדה, האם זה חל עליהם והאם זה עלול לייצר פגיעה ביזמים ובפרויקטים? תודה רבה

משה גפני: שאלה חשובה

משה גפני:  תודה

משה גפני:  ניר בן חיים, ראש עיריית חדרה

ניר בן חיים: אף אחד לא מתייחס לכך שאנחנו שמים כסף על כל תושב אצלנו

ניר בן חיים:  מדברים רק על המסחר, רק על הנושא של העסקים

ניר בן חיים:  איפה זה שאנחנו שמים על כל תושב כסף, על החינוך, על כל הצרכים? מי מחזיר לנו את הכספים האלה? אני לא אחזור על כל מה שנאמר כאן אבל אנחנו על כל תושב שמים כל כך הרבה כסף וזה הדבר הקטן שמשלים לנו את הפערים

ניר בן חיים:  תודה רבה

משה גפני: תודה רבה

משה גפני:  ולדימיר, בבקשה

ולדימיר בליאק: תודה רבה אדוני היושב ראש

ולדימיר בליאק:  קודם כל, הערה טכנית

ולדימיר בליאק:  אני יושב כאן בוועדת הכספים כבר שנתיים וכל פעם אנחנו מקבלים מצגות עשר דקות לפני הדיון עצמו

ולדימיר בליאק:  חברים, אני מבקש מכם

ולדימיר בליאק:  זה בלתי אפשרי

ולדימיר בליאק:  אני משתדל לבוא לדיון מוכן

ולדימיר בליאק:  כבדו את חברי הכנסת ואת חברי הוועדה

ולדימיר בליאק:  תודה

משה גפני: גם אני מצטרף לבקשה

קריאה: זאת לא פעם ראשונה

משה גפני: כן

ולדימיר בליאק: אדוני היושב ראש, אני ראיתי את לוח הזמנים שלנו לשבועיים הקרובים

ולדימיר בליאק:  מאוד מאוד עמוס

ולדימיר בליאק:  מאוד עמוס בחוק ההסדרים

ולדימיר בליאק:  זה מתווה שהוא כבד, שהוא שנוי במחלוקת ואני אומר לך שאין לך זמן בלוח הזמנים הזה למצות את הדיון בנושא הזה

ולדימיר בליאק:  נכון יותר להוציא אותו מחוק ההסדרים ואנחנו נמשיך לדון בו

ולדימיר בליאק:  אגב, יש בממשלה 150 שרים ואין כאן שר אחד שבא להגן על החוק הזה וזה כנראה לא במקרה

אורית פרקש הכהן: אגב, יש הסדר ליהודה ושומרון

אורית פרקש הכהן:  פשוט מתחשבנים אחרת

ולדימיר בליאק: קרן ניקיון – 3

ולדימיר בליאק: 8 מיליארד שקלים שנלקחו התושבים ואיכשהו נעלמו במסדרונות של האוצר ומה שמציעים לנו עכשיו זה למעשה לקחת את המודל של קרן הניקיון ולהעתיק אותו 

ולדימיר בליאק:  המודל הזה כבר נכשל ו לכן למה להעתיק אותו פעם נוספת?     אני מסכים עם ינון שהפתרון האמיתי הוא בתעסוקה

ולדימיר בליאק:  ראיתי את ביבס בעשור האחרון – ואגב, הוא לא מהמפלגה שלי - נלחם כדי להביא חברות למודיעין ואף אחד לא עזר לו

חיים גבתי: הם כולם באוצר באו לעזור לי

חיים גבתי:  הם עבדו

חיים גבתי:  הם הבטיחו לי 100 אלף שקלים ועד היום אני מחכה להם

ולדימיר בליאק: אף אחד לא עזר לו ואחרי שהוא ועוד רשויות מצליחים עכשיו, לוקחים להם את הכסף שהם משתמשים בכסף הזה כדי לנסות להשביח את מערכת החינוך

ולדימיר בליאק:  לוקחים את הכסף ומעבירים אותו למקום אחר

ולדימיר בליאק:  כאן אני מתחבר לשאלת יהודה ושומרון, למה זה חד סטרי

משה גפני: הם יענו על זה

אורית פרקש הכהן: ולדימיר, יש שם מגנון אחר

אורית פרקש הכהן:  כנראה בגלל החקיקה שלהם

ינון אזולאי: אנחנו מוכנים לשנות את החוק בשביל יהודה ושומרון

ינון אזולאי:  אין בעיה

ינון אזולאי:  אם צריך לשנות את החוק, נשנה אותו

משה גפני: הם צריכים להסביר את החוק

ולדימיר בליאק: הנקודה האחרונה שאולי היא לא חלק מהמתווה אבל צריך לדבר עליה

ולדימיר בליאק:  חלק מכל הקונסטרוקציה הזאת הוא הגובה של הארנונה העסקית

ולדימיר בליאק:  ארנונה עסקית במדינת ישראל היא גבוהה מאוד

ולדימיר בליאק:  היא בערך פי ארבע מהארנונה למגורים

ולדימיר בליאק:  חלק מהבעיה היא שב-50 אחוזים לפי החוק היא צמודה למדד השכר במגזר הציבורי וזה מעלה את יוקר המחיה, פוגע בתושבים, פוגע בעצמאים וגם על זה מתי שהוא אנחנו צריכים לדבר

ולדימיר בליאק:  תודה רבה

משה גפני: תודה רבה

משה גפני:  ראש עיריית ראש העין

אימאן ח'טיב יאסין: חלק מהבעיה היא שבחברה הערבית אין אזורי תעשייה ותעסוקה

שלום בן משה: אדוני היושב ראש, אני מבקש לומר שלושה דברים

שלום בן משה:  אין קשר בין המילה משבר הדיור לבין הפתרון שנותנים

שלום בן משה:  אין שום קשר

שלום בן משה:  הדבר הזה ייצור משבר לתושבים עצמם כי כל הדיבור הוא להביא עוד מגורים וכל אלה שגרים היום אין להם את זה ואת זה ואת זה, ולא אמנה את הדברים אלא אתן רק דוגמה

שלום בן משה:  בהסכם הגג שלי כתוב שעל כל היתר אני מקבל 10,000 שקלים

שלום בן משה:  שלוש שנים עשו את זה ובתום שלוש שנים אמרו אין כסף, נגמר הכסף

שלום בן משה:  הכסף נגמר, למה? כי בינתיים הצטרפו ראשי רשויות אחרות, האוצר שם 300 מיליון שקלים, נגמר הכסף, הפסיקו את זה

חיים גבתי: קוראים לזה דמי אתנן

חיים גבתי:  זה כדי להכניס אותך פנימה

שלום בן משה: בהסכם הגג מ-38 אלף תושבים, כשנבחרתי לראש עיר לפני תשע שנים, המספר היום מתקרב ל-80 אלף

שלום בן משה:  78 אלף תושבים

משה גפני: כמה תושבים היו לפני תשע שנים?     

שלום בן משה: 38 אלף תושבים

שלום בן משה:  לפני 10 שנים

שלום בן משה:  בסוף השנה אני מגיע ל-80 אלף תושבים

שלום בן משה:  חבר'ה מצוינים, זוגות צעירים, באמת יוצא מן הכלל אבל הם צריכים את זה ואת זה ואת זה ולא אמנה

שלום בן משה:  אתן דוגמה אחת

שלום בן משה:  במפתח יש לי 10 בתי כנסת

שלום בן משה:  אני צריך 30 בתי כנסת

שלום בן משה:  30

שלום בן משה:  אני צריך מעונות יום, גני ילדים וכולי וכולי

שלום בן משה:  נכון שבנושא מבני חינוך האוצר היה מבחינה זאת נאמן להסכם על אף שהוא עשה קשיים בדרך ולא נתן לנו אפשרות להתחייב מראש

רז קינסטליך: מה זה קשיים? התחננו

רז קינסטליך:  התחננו כולנו

שלום בן משה: לא נתן לנו אישור להתחשב מראש, לתת התחייבות מראש

שלום בן משה:      יש לי הצעה

שלום בן משה:  אני משתתף כבר 30 שנים בוועדות הכנסת, מאז שהייתי קצין משטרה צבאית ראשי

שלום בן משה:  אני רוצה לומר לך שהנוכחות בדיון הזה היא מרשימה ביותר

שלום בן משה:  הפטנט הזה של חוק ההסדרים הוא פטנט בלתי רגיל

שלום בן משה:  הוא יעיל, אבל הוא אכזרי, אבל הוא מורח והוא לא דן לגופו של עניין

שלום בן משה:  אף חבר כנסת כאן לא קרא את החומר כשהוא הצביע על חוק ההסדרים

שלום בן משה:  אמר כאן חבר הכנסת בגלוי

חיים גבתי: זאת השיטה

שלום בן משה: כי כל חמש שנים יש בחירות

שלום בן משה:  מגיע שר אוצר חדש

ינון אזולאי: רק שתדע שהחוק הזה, זה פטנט רשום על משרד האוצר

שלום בן משה: מגיע שר אוצר חדש

שלום בן משה:  זה הטבע של העניין, בעיקר בחמש השנים האחרונות

שלום בן משה:  הוא רוצה מהר לקדם עניין שהוא רוצה לקדם, יש לו בחורים מוכשרים מאוד, נערי האוצר

משה גפני: אם אפשר בבקשה לא להיסחף

משה גפני:  בסדר

שלום בן משה: מנהל האגף כבר לא נער אלא ילד גדול אבל הם מוכשרים

משה גפני: הוא עומד לעזוב

שלום בן משה: שמים להם משימה ואם מיד מביאים כדוגמה את מינסוטה מ-1970 כהוכחה לכם שזה הצליח

שלום בן משה:  זה ממש מגוחך לקחת את הדוגמה הזאת

שלום בן משה:      יש לי הצעה לחברי הכנסת

שלום בן משה:  תגידו לממשלה שחרף העובדה שהצבענו להביא את חוק ההסדרים, תוציאו את הדבר הזה מתוכו

שלום בן משה:  זה נושא מורכב, רציני, חשוב שצריך לדון בו באופן רציני ולא לכפות עלינו

שלום בן משה:  לא יעזור לכם, לא תכפו עלינו כי נילחם בזה

שלום בן משה:  תודה

משה גפני: תודה רבה

משה גפני:  אגב, לגבי הכישרונות שלהם, אנחנו נדבר בשיחה נפרדת

משה גפני:  זה לא קשור לדיון

שלום בן משה: זה מה שמקובל להגיד אבל הם מוכשרים

משה גפני: חמד עמאר, בבקשה

חמד עמאר: אדוני היושב ראש, שמעתי כאן ש-64 אחוזים עובדים בתל אביב ולא מתגוררים בתל אביב

חמד עמאר:  אני הגעתי היום מהצפון

חמד עמאר:  לקח לי ארבע שעות

חמד עמאר:  יצאתי מהבית ב-06:30 ודיברתי עם חברת הכנסת אימאן שאמרה לי שגם היא תקועה בפקקים

חמד עמאר:  אף אחד לא ירצה לעבוד בתל אביב אם יהיה לו אזור תעסוקה ואזור תעשייה במקום

משה גפני: אבל כשתגיע לתל אביב, תשלם מס גודש שאתם עשיתם

ולדימיר בליאק: גם על זה צריך לדבר בנפרד

משה גפני: זה אתם עשיתם

ולדימיר בליאק: צדקנו

משה גפני: אני כל הזמן נזהר

חמד עמאר: אדוני היושב ראש, אתה נזהר מכל דבר

חמד עמאר:  שמעתי אותך

אימאן ח'טיב יאסין: כמו שביטלתם דברים אחרים, תבטלו גם את זה

אימאן ח'טיב יאסין:  מה הבעיה? כשאתם רוצים לעשות דברים, אתם עושים

חמד עמאר: כמו שביטלו את המס על החד פעמי והמחיר נשאר אותו מחיר, כמו שביטלו את המס על הסוכר והמחיר נשאר אותו מחיר

משה גפני: מה שעשיתם, הצלתם את המדינה כל הזמן

אימאן ח'טיב יאסין: תבטלו את האגרה בכביש 6

אימאן ח'טיב יאסין:  אתם כאן

אימאן ח'טיב יאסין:  תמצאו פתרונות

משה גפני: בסדר

משה גפני:  עוד נדבר

חמד עמאר: אדוני היושב ראש, חוק כזה כבד, חוק כזה עם הרבה חילוקי דעות גם מצד הרשויות, גם מצד חברי כנסת וגם מצד חברי מפלגת השלטון

חמד עמאר:  שמעתי כאן את נציגי הליכוד

חמד עמאר:  צריך קודם כל להוציא את החוק הזה מחוק ההסדרים

חמד עמאר:  הכי קל והכי טוב לנו להוציא אותו מחוק ההסדרים ולדון בו לעומק ולהגיע להחלטות

חמד עמאר:       יש משהו שמאוד מפריע לי כאן

חמד עמאר:  אתה אמרת שקיבלת מכתבים, אדוני היושב ראש

משה גפני: נכון

חמד עמאר: אמרת שדיברו איתך וגם איתי דיברו

חמד עמאר:  דווקא מהמגזר הדרוזי דיברו איתי ואמרו שהם לא ייהנו מזה כי הרי בקושי יש להם 100 היתרי בנייה במשך שנה ואפילו את זה אין להם

חמד עמאר:  שמעתי עכשיו מחברת הכנסת אימאן, 20 אחוזים מתושבי המדינה, יש להם 4,000 היתרי בנייה, אז גם למגזר הערבי לא יהיה דבר מהחוק הזה

חמד עמאר:  גם למגזר הדרוזי וגם למגזר הערבי

משה גפני: סליחה

משה גפני:  אני מבקש גם התייחסות לגבי המגזר הערבי והדרוזי כי כאן נאמר אחרת

חמד עמאר: הם לא יקבלו כלום

משה גפני: אני מבקש התייחסות לעניין הזה

אימאן ח'טיב יאסין: אני בעד הבקשה שלך

חמד עמאר: מה שמפריע לי כאן וצריך להדליק לנו נורה אדומה, לכולנו, לכל חברי הכנסת, זה שאין נציג אחד של הרשויות שהגיע לכאן להסביר את העמדה שלו ולומר למה הוא תומך בחוק

חמד עמאר:  מכתב לא עוזר לי, טלפון לא עוזר לי

חמד עמאר:  אני רוצה לשמוע נציג אחד של ראשי הרשויות

חמד עמאר:  נציג המועצות האזוריות שהגיע לכאן אמר 39 רשויות ייפגעו

חמד עמאר:  לא שמעתי כאן אחד שבא והגן על החוק ותמך בו

חמד עמאר:       הכנתי את התוכנית של הדרוזים עם צחי ואסי

חמד עמאר:  ישבנו והכנו את התוכנית

חמד עמאר:  אני אמרתי לו שאני רוצה רשת, חכה, אני לא רוצה דג

חמד עמאר:  החוק הזה מביא לרשויות החלשות דג ולא מביא חכה ולא רשת

חמד עמאר:  צריך ללכת לחזק את הרשויות, לתת להן לבנות אזורי תעשייה, אזורי מסחר, אזורי תעסוקה, לא לבוא לכיוון הכי קל והוא לתת להם את הכסף הזה ובסופו של דבר זה ירד ממענקי האיזון

חמד עמאר:  זה לא יישאר אותו כסף תוספתי שיקבלו

קריאה: זה ברור

קריאה:  בוודאי

חמד עמאר: השאלה שלי אל האוצר

חמד עמאר:  האם בסופו של דבר מהקרן הזאת שאנחנו מקימים עכשיו בחוק הזה, בחוק ההסדרים, שהממשלה מקימה - כי יש לה ארבעה נציגים והיא ממנה גם את שלושת הנציגים של הרשויות המקומיות - הכסף שיועבר מהקרן הזאת לא ירד ממענקי האיזון לרשויות החלשות?     

חיים גבתי: הם יגידו לך עכשיו לא

חיים גבתי:  הם שולטים בקרן ועושים מה שהם רוצים

חמד עמאר: שאלה שנייה

חמד עמאר:  אנחנו שמענו עכשיו על קרן הניקיון

חמד עמאר:  מה יבטיח לי שלא יהיה אותו הדבר כמו בקרן הניקיון? יש לי שם 3,8 מיליארד שקלים

חיים גבתי: אומרים לך שזה חוץ תקציבי

מיכל שיר סגמן: תקועים

מיכל שיר סגמן:  המדינה מטונפת

חמד עמאר: אפס חלוקה

חמד עמאר:  מה יבטיח לי שאותה קרן לא תהיה כמו קרן הניקיון?     שאלה נוספת

חמד עמאר:  מי יבטיח לי כאן שזאת לא תהיה קופה קטנה של הממשלה שתחלק אותה איך שהיא רוצה, למי שהיא רוצה ולרשויות שהיא רוצה? למה שהיא לא תהיה קופה קטנה של הממשלה? מי יבטיח לי את זה?     בסופו של דבר אני רוצה לראות את התמיכה

חמד עמאר:  אין אחד שלא רוצה לעודד את הדיור

חמד עמאר:  גם האוצר יודע וכל יום שלישי קיימנו ישיבות בנושא הדיור

חמד עמאר:  אין אחד כאן שלא רוצה לקדם את הדיור

חמד עמאר:  אין אחד שלא רוצה להוזיל את מחירי הדיור

חמד עמאר:  אני חושב שהחסם המרכזי בנושא הזה הוא מינהל מקרקעי ישראל

חמד עמאר:  תקראו לו רשות מקרקעי ישראל

חמד עמאר:  למה אנחנו כאן לא מביאים את הפתרון דרך מינהל מקרקעי ישראל? לא יכול להיות מצב שדונם אדמה או – הייתה איזושהי כתבה - שני דונם אדמה יימכרו ב-130 מיליון שקלים

חמד עמאר:  על מי בסופו של דבר ייפול? ההעמסה הזאת על מי תהיה? על מי שקונה את הדירה

משה גפני: תודה

משה גפני:  אבי רואה, ראש מועצת שער שומרון

אבי רואה: הייתי רוצה לפתוח בשיח

אבי רואה:  אנחנו בימים שלפני שבועות וקוראים פסקי אבות

אבי רואה:  השיח של רמאים, שקרנים וכולי, אני חושב שאפשר לשנות קצת את השיח

אבי רואה:  נראה לי שאני לא אשלח את הבן שלי לעבוד באוצר, אם זה מה שהוא יחטוף

משה גפני: אני הצעתי את עצמי כמחלק תה שם

משה גפני:  עדיף על פני שר בממשלה

אבי רואה: בקיצור, אמרתי את מה שיש לי בעניין הזה

אבי רואה:       נאמרו כאן דברים גם לגבי יהודה ושומרון

אבי רואה:  כיוון שאני גם תושב יהודה ושומרון וגם ראש מועצה שם, אני אשמח מאוד שכל החוקים יחול על יהודה ושומרון כי אז יהיה אפשר לבנות יותר ואפשר יהיה לעשות הרבה יותר דברים

אבי רואה:  אני מציע לראשי הרשויות שלא מכירים את יהודה ושומרון, לא להתייחס ולהגיד זה לא מופיע ביהודה ושומרון וכי יהודה ושומרון רק יקבלו וכולי

אבי רואה:  מי שיש לו חסר בעניין הזה, אני מזמין אותו אלי להציג את ההתמודדות ביהודה ושומרון, גם את ההתמודדויות הכספיות

אבי רואה:       באותה הזדמנות אני רוצה להודות לרשויות השכנות – מודיעין, ראש העין – שיהודה ושומרון מסתייעת בהם בחינוך ובהרבה דברים אחרים

שלום בן משה: בשמחה גדולה מאוד

אבי רואה: נכון

אבי רואה:  אני יודע

אבי רואה:  מכיר אתכם אישית

ינון אזולאי: היית מעדיף להיות עצמאי

משה גפני: רק רגע

משה גפני:  אנחנו מקיימים דיון על חוק מסוים

משה גפני:  את התודות תגיד להם אחר כך

שלום בן משה: הוא אמר דברים טובים

אבי רואה: הרב גפני, זאת לא רק זירת התגוששות כאן

אבי רואה:  יש גם דברים טובים לומר

ינון אזולאי: אבל היית מעדיף להיות עצמאי לגמרי

אבי רואה: לא הבנתי

אבי רואה:  אתה יכול להרחיב בעניין של זירת ההתגוששות?     

אבי רואה: אמרתי שזאת לא זירת התגוששות כאן

אבי רואה:  דיבר קודם חבר הכנסת שוסטר שלא נמצא כאן לגבי תקן או איזושהי רמה לשירותים מוניציפאליים

אבי רואה:  אני חושב שבעניין הזה נכון לעשות שיעורי בית גם מרכז השלטון המקומי וגם לאוצר ביחד כי באמת זה לא הוגן שתושב שמשלם מס הכנסה באופן מלא, אבל גר במקום אחר, השירותים שהוא מקבל או שהוא יכול לקבל הם ברמה פחותה

אבי רואה:  כדאי לעשות שיעורי בית ואולי אפילו מחקרים, משהו קצת יותר מעמיק בשיתוף אוניברסיטה

משה גפני: אתה בעד החוק הזה או נגד?     

אבי רואה: בסוף אני אגיד אם אני בעד או נגד

משה גפני: הסוף מתקרב

אבי רואה: אז הוא מתקרב

אבי רואה:  יש לי שלוש דקות ואני חושב שבינתיים אני מדבר דקה וחצי

אבי רואה:  הרציונל של החוק הוא ברור

אבי רואה:  הוא נכון

אבי רואה:  נאמר כאן גם על ידי ראשי הרשויות, גם ראש העיר של רמת גן וגם על ידי אחרים, אבל כמובן שדברים כאלה שבאים לקחת מאנשים אחרים, הם כואבים וכדאי לעשות את זה בשום שכל, בהתייעצות, בעבודה משותפת ומחוברת

אבי רואה:  בסוף כמו שאומר את זה יושב ראש מרכז השלטון המקומי, המקום, השלטון היציב וכולי, אלה הרשויות המקומיות

אבי רואה:  זה נבחן גם בעתות חירום, גם בתקופת הקורונה וגם במקרים אחרים

אבי רואה:  כדאי לעבוד בשיתוף ולא להחליש האחד את השני

אבי רואה:  גם לאוצר יש איזה שהן תפיסות מקצועיות כאלה ואחרות שגם אותן כדאי לשמוע

אבי רואה:  אני נמצא איתם בקשר כבר שנים

אבי רואה:  בכל אופן, לא ביטלתי ואני לא מבטל את כל מה שהם אומרים

אבי רואה:  יש גם דברים נכונים שהם אומרים

אבי רואה:      נקודה אחרונה, אדוני היושב ראש

אבי רואה:  צריך לזכור שיש רשויות שאין להן שטחים להקים בהם מרכזים לעסקים ותעשייה

אבי רואה:  לכן נאמר כאן קודם, נדמה לי על ידי חבר הכנסת כסיף, לגבי הוועדות הגיאוגרפיות

אבי רואה:  כדאי לחשוב על העניין הזה

אבי רואה:  ביהודה ושומרון פשוט אין מקום שאפשר לייעד אותו למסחר ותעשייה כי כידוע ביהודה ושומרון בקושי יש מקום לבנות בתים, אז ודאי שהקושי למסחר ותעשייה הוא יותר גדול ואידך זיל גמור

אבי רואה:  תודה

משה גפני: תודה רבה

משה גפני:  יוני מישרקי

ינון אזולאי: הוא לא ענה לך אם הוא בעד או נגד

אבי רואה: אני עונה

אבי רואה:  אני מסתכל בעיניים לכולם ויכול לענות

אבי רואה:  אין לי בעיה

אבי רואה:  הכול בסדר

אבי רואה:  אני אומר באופן הבא: החוק, כמו שנאמר כאן, הרציונל שלו הוא נכון, באופן שהוא מנוסח כרגע, יש בו לא מעט בעיות וכדאי לדון בהן ולהסדיר אותן

אבי רואה:  לשם כך אנחנו כאן

יונתן מישרקי: תודה אדוני היושב ראש

יונתן מישרקי:  חברים, החוק הזה משקף הרבה מאוד צדק חלוקתי בין הרשויות המקומיות אבל כמו שאמרו כאן אחרים, אני רוצה לשאול את אנשי האוצר

יונתן מישרקי:  צחי, גם דיברנו לפניו הישיבה ואני רוצה לדעת

יונתן מישרקי:  הזכרת שיש 70 אחוזים רוב לאנשי השלטון המקומי בקבלת ההחלטות

יונתן מישרקי:  זה לא בא לידי ביטוי, לפחות בחוק כמו ראינו

יונתן מישרקי:  נציגי משרדי הממשלה הם לפחות חצי, אם לא יותר, מהחברים בוועדה

יונתן מישרקי:  אנחנו רוצים לשמוע תשובה ברורה

יונתן מישרקי:  אני חושב שזה ירגיע כאן חלק מראשי הרשויות

יונתן מישרקי:      דבר שני

יונתן מישרקי:  לגבי ערי מטרופולין כמו באר שבע, ירושלים, נתניה, ערים שמסוגלות בסופו של דבר להיפגע ואין להן הגנה בחוק הזה, כך שההכנסות שלהן ייפגעו

יונתן מישרקי:  הן נותנות מענה רוחבי לערים מסביב ואני שואל איך אנחנו מביאים את זה לידי ביטוי כאן בתוך החוק הזה

משה גפני: תודה

משה גפני:  מצפה רמון

דרור דבש: יש מושג כזה שהוא מושג ידוע שנקרא צדק חלוקתי

דרור דבש:  אני רוצה להגיד שאנחנו כבר נפגענו פעם אחת מהצדק החלוקתי בקרן לצמצום פערים

דרור דבש:  רוב הארנונה שלנו היא מהצבא

דרור דבש:  30 אחוזים הם מהצבא

דרור דבש:  הקרן, במקום לשפות אותנו, השנה אנחנו מפסידים 15 מיליון שקלים מתוך 86 מיליון שקלים שזה התקציב שלנו

דרור דבש:  חלק גדול מהשירותים שאנחנו נותנים זה לצבא

דרור דבש:  פינוי אשפה שאנחנו מפנים לצבא, אנחנו לא מקבלים עבור זה אגורה שחוקה

דרור דבש:  מקבלים רק 30 אחוזים

דרור דבש:  הצבא מתעלל בנו כבר שלוש שנים בבתי משפט ולא מאפשר לנו לקבל את הארנונה שמגיעה לנו

דרור דבש:      אם כן, אנחנו לא מאמינים בסיפור הזה

דרור דבש:  דרך אגב, מי שהציג כאן את המצגת דיבר על ועדת גבולות

דרור דבש:  אני רוצה להגיד שבקרן לצמצום פערים הפקידים שכחו להכניס את ועדת הגבולות ו-2

דרור דבש: 5 מיליון שקלים שהיינו אמורים לקבל מרמת נגב, לא נכנסים בשיפוי ואנחנו לא מקבלים אותם

דרור דבש:  אנחנו לא מאמינים בזה

דרור דבש:      לחוק עצמו

דרור דבש:  אנחנו כל הזמן מחפשים פתרונות איך להגדיל את ההכנסות כתוצאה מהפגיעה בצדק החלוקתי הקודם

דרור דבש:  שיווקנו עכשיו חמישה בתי מלון שעומדים לקום ממש בימים אלה כאשר היתרי הבנייה כבר בדרך

דרור דבש:      אנחנו מתנגדים לחוק הזה

דרור דבש:  מכיוון שאנחנו ריאליים ואנחנו מבינים שכנראה יש פוליטיקה וזה כן יעבור בחוק ההסדרים, אנחנו מציעים לקבוע מנגנון שיתחשב במצב הסוציו אקונומי של היישובים, שיתחשב במדד הפריפריאליות של היישובים ושגם בחלוקה של זה תהיה התחשבות ביישובים הקטנים שסובלים יותר מחלוקת ההכנסות

קריאה: זה לא יקרה

דרור דבש: אין בעיה

דרור דבש:  אם כן, אנחנו נגד

משה גפני: תודה רבה

משה גפני:  ראש מועצת רמת ישי

עופר בן אליעזר: בוקר טוב

עופר בן אליעזר:  אדוני היושב ראש, אני ראש המועצה המקומית רמת ישי ויושב ראש ועדת כספים של מרכז שלטון מקומי

עופר בן אליעזר:      אני חושב שיש כאן בעיה בתפיסה ואת זה אני אומר לאוצר

עופר בן אליעזר:  האם באים לדבר על צדק חלוקתי או על פתרון הדיור? נראה לי שאלה שני דברים שהתבלבלו

עופר בן אליעזר:  זה כאילו משהו שלא מסתדר לי

עופר בן אליעזר:  אם מדברים על פתרון הדיור, זאת לא הנקודה

עופר בן אליעזר:  אם מדברים על צדק חלוקתי, בואו נדבר

עופר בן אליעזר:  אלה שני דברים שונים

עופר בן אליעזר:      לסבר את האוזן גם לאוצר

עופר בן אליעזר:  רק שתדעו שלמרות הנתונים שאמרת אדוני היושב ראש, יש 36 רשויות איתנות שכפי הנראה הן רשויות שהן מספיק מבוססות כלכלית ויש עוד 55 רשויות יציבות

עופר בן אליעזר:  זה אומר שיש כאן 91 רשויות שלא בדיוק נתונות לחסדי האל

שלום בן משה: לחסדי האל, כן

שלום בן משה:  לא לחסדי האוצר

עופר בן אליעזר: אני מתנצל

עופר בן אליעזר:  אתה צודק

עופר בן אליעזר:  פשוט כך אני רואה את האוצר, כמו איזה אל שיורד מלמעלה

משה גפני: לא

עופר בן אליעזר: יפה, אני שמח על הערנות אדוני היושב ראש

עופר בן אליעזר:  אני אמשיך

עופר בן אליעזר:  באותה מידה מענקי האיזון שפה נקבע מה הנוסחה שלהם, האוצר לא מעביר 100 אחוזים מענקי איזון ובא אלינו שאנחנו נשלים את הפערים

עופר בן אליעזר:  בשנת 2013 או 2014 – אני ראש רשות מ-2008 - הגיע האוצר אלינו וביקש שאנחנו הרשויות ניתן הלוואה למדינה כדי לתת את מענקי האיזון

עופר בן אליעזר:  למי שלא היה אז ולא יודע, זה היה המצב

חיים גבתי: התנאי היה תוספתי וגם זה לא קרה

חיים גבתי:  הם לקחו את זה לכיס שלהם

משה גפני: כולם מכירים את זה

עופר בן אליעזר: עוד דבר שעולה כאן בדיון הזה זה מה זאת רשות חזקה

עופר בן אליעזר:  האם רשות חזקה זה סוציו אקונומי 8 כמו שאתם אומרים כל הזמן או פתאום זה עובר להיות משהו אחר? אני אזכיר לאדוני היושב ראש שרשות חזקה שהיא סוציו אקונומי 8 מעלה לא יכולה להשתתף כמעט באף קול קורא

עופר בן אליעזר:  היא לא מקבלת כסף מהממשלה בכלום, נמצאת במצ'ינג הכי גבוה

עופר בן אליעזר:  זאת אומרת , על אחת כמה וכמה בא האוצר ואומר שהוא לוקח את הרשויות החזקות – ואני לא יודע איך בדיוק אתם מגדירים אותן, עוד לא הבנתי, אבל מה שאנחנו מכירים עד עכשיו אלה הרשויות עם הסוציו אקונומי 8

שלום בן משה: סוציו אקונומי, זה דבר מעוות לגמרי

אורית פרקש הכהן: גם אתם תקבלו תמריץ לבניית יחידות מגורים, מה שלא היה בעבר

חיים גבתי: אם הוא יבנה

עופר בן אליעזר: אני רוצה להמשיך את דבריי

עופר בן אליעזר:  אני כמובן מתחבר לעניין של סל לתושב

עופר בן אליעזר:  לשאלתך חבר הכנסת, משרד הפנים לאורך שנים לא רוצה לקבוע סל לתושב - - -     

חיים גבתי: משרד האוצר

חיים גבתי:  לא משרד הפנים

חיים גבתי:  משרד הפנים בסדר

עופר בן אליעזר: כי משרד האוצר אומר לו שהוא לא יממן לו את הדבר הזה ואין לו כסף לעשות את הסל הזה שיהיה כי ברור שהיום הרשויות נותנות יותר

עופר בן אליעזר:      עוד דבר אחד אדוני היושב ראש בקשר לבנייה

עופר בן אליעזר:  לפני כמה שנים החליטה המדינה להפריד בין משרד הפנים לוועדות המחוזיות והלכה ומינתה שני ראשים

עופר בן אליעזר:  שני הראשים האלה יצרו גם הם עיכוב בכל הדבר הזה כי כשהיה ממונה שהיה יושב ראש הוועדה המחוזית, התכלול היה שלם ומלא

עופר בן אליעזר:  היום, כשזה נפרד, כולנו יודעים מה קורה

עופר בן אליעזר:  אם רוצים לטפל בבעיית הדיור, אלה הנקודות בהן צריך לגעת וכמובן רמ"י

עופר בן אליעזר: ף     

משה גפני: תודה רבה

משה גפני:  רותם, ראש מועצת גזר

רותם ידלין: אדוני היושב ראש, יש משפט חכם שאומר שכאשר חוטבים עצים, עפים שבבים

רותם ידלין:  זה בדיוק מה שקורה כאן

רותם ידלין:  הקרן הזאת היא הקרן להלאמת כספי השלטון המקומי

רותם ידלין:  אני רוצה לדבר מהצד של השבבים כי כאן הראו לך בגדול רק את תל אביב והרצליה שהן באמת שתי רשויות חשובות שחשוב להתמקד בהן, אבל מה קורה עם כל השאר?     אני רוצה לספר לכם מה קורה במועצה אזורית כמו גזר שאחרי 24 שנים גזר, רמלה וחבל מודיעין ביחד הוציאו מהבוץ אזור תעסוקה שאף אחד במדינה כבר לא האמין בו

רותם ידלין:  אנחנו מפתחים אותו קדימה

רותם ידלין:  עיקר הכסף הולך לרמלה

רותם ידלין:  ועדות גיאוגרפיות

רותם ידלין:  אגב, צדק חלוקתי, תפיסת עולמנו באופן כללי

רותם ידלין:  אזור התעסוקה הזה עכשיו סוף סוף קורם עור וגידים והנה באה המדינה ואומרת – אחרי היזמות שלנו, אחרי שהצלחנו להתגבר על כל הקשיים ואזור התעסוקה הזה יוצא החוצה – אנחנו ניקח לכם את ההכנסות שלו ונעביר אותן הלאה

רותם ידלין:  אני שואלת מה בעתיד? אגב, זה לא חצי אחוז ולא 0

רותם ידלין: 6 אחוז מההכנסות של גזר ושל רמלה אלא אלה שבעה אחוזים מההכנסות של מועצה אזורית גזר שיגיעו מאזור התעסוקה הזה

רותם ידלין:  שבעה אחוזים ואותם אתם לוקחים

רותם ידלין:      אני היום רשות איתנה אבל אני לא רשות איתנה כי יש לי יותר

רותם ידלין:  מהמועצות האזוריות, אני מהמועצה הכי נמוכה בתקציב לתושב בארץ, חוץ מאחת

רותם ידלין:  מאיפה זה בא? זה בא מאחזקה

רותם ידלין:  אנחנו לא מוציאים יותר ממה שיש לנו

רותם ידלין:  אנחנו מחזיקים את הראש מעל המים ואנחנו יוזמים ויוזמים ויוזמים כל הזמן

רותם ידלין:      את זה אתם תיקחו, ואז מה יישאר? אני לא אהיה יותר רשות איתנה

רותם ידלין:  כמו שאר הרשויות ניפול על כתפיכם

רותם ידלין:  אין בזה שום הגיון

רותם ידלין:  אתם שוב משחזרים את מה שקרה בקרן הניקיון

רותם ידלין:  תבואו לראות איך הרשויות שלנו נראות

רותם ידלין:  אנחנו מתחננים למשרד להגנת הסביבה, לכסף לניקיון

רותם ידלין:  מדינת ישראל טובעת באשפה

רותם ידלין:  כולנו 

רותם ידלין:  אבל אף אחד לא ניתן משם שקל אלא רק לוקחים מאיתנו יותר ויותר

רותם ידלין:  חמש שנים של היעדר משילות

רותם ידלין:  השלטון המקומי, אתם יודעים את זה היטב, הוא כמעט הגורם היחידי שמתפקד במדינת ישראל וגם בו אתם באים לפגוע

רותם ידלין:  אנחנו לא ניתן לזה יד, אף אחד מאיתנו

משה גפני: תודה רבה

משה גפני:  רבותיי, אני מסיים כאן את הדיון

משה גפני:  אתם שמעתם את מה שנעשה

משה גפני:  אני מבקש ממפלגת השלטון, שאני השותף הזוטר שלה

משה גפני:  זאת המציאות, מה לעשות? אני מבקש שאתם תגידו את עמדתכם

משה גפני:  אני אבקש תשובות על השאלות שנשאלו כאן

משה גפני:  אני לא מדבר על העמדות

משה גפני:  עמדות, הבנו

משה גפני:  בסדר אבל אני מבקש תשובות לשאלות שנשאלו כאן

משה גפני:  אני אדבר גם עם שר האוצר

משה גפני:  אני רגיל לדיון כזה שמתנהל בוועדת הכספים שהשר מגיע

משה גפני:  אני רגיל לזה

משה גפני:  אולי עכשיו יש ישיבת ממשלה והוא לא יכול אבל לישיבה הבאה אני אבקש שהוא יגיע

משה גפני:  תגידו לו

משה גפני:  אני גם רוצה לדעת מה העמדה של כולם והיכן אנחנו עומדים עם תשובות לשאלות שנשאלו

משה גפני:      בפרוטוקול לא רואים שאתה מהנהן בראש

צחי דוד: כן אדוני היושב ראש

משה גפני: תודה רבה

משה גפני:  הישיבה נעולה

משה גפני:  הוועדה יוצאת להפסקה של שלוש דקות