ועדת הכספים, כנסת 25, פרוטוקול מספר 100, 2023-04-27 00:00

משה גפני: אני מחדש את הישיבה

משה גפני:  יושב-ראש ועדת הכלכלה אמר לי שקיימו דיון על מחיר החלב, וההחלטה הייתה שלא להעלות את מחיר החלב

משה גפני:  הוא דיבר עם שר האוצר, והוא אמר שהוא בודק את זה

משה גפני:  עודד, אתה יודע להגיד משהו בעניין הזה?     

עודד פורר: כן

עודד פורר:  אני יכול להסביר את הבעיה

עודד פורר:  יש פה שני דברים שהממשלה הייתה צריכה לעשות: הטיפול במחיר החלב היה צריך להיות טיפול במחיר המטרה

עודד פורר:  החלב מחולק לשני מחירים מפוקחים

עודד פורר:  האחד הוא מחיר המטרה, שהוא המחיר שהמחלבות, כמו תנובה וטרה, משלמות לרפתנים; השני הוא המחיר לצרכן

עודד פורר:  מחיר המטרה עולה באופן אוטומטי, והמחיר לצרכן אף פעם לא עלה באופן אוטומטי

עודד פורר:  שניהם חייבים לעלות באופן אוטומטי, אחרת תגיע לדיון על למה המחלבה פושטת רגל

משה גפני: נכון

משה גפני:  כמו שעשינו על רמת הגולן

עודד פורר: מהרגע שזה הפך לאוטומטי – צריך היה לטפל במחיר המטרה; במחיר שאותו משלמות המחלבות לרפתנים

עודד פורר:  זה משפיע על הכל כלפי מטה, כי בסוף, זה מורכב ממחיר התקורות: מחירי המזון, דלק, אנרגיה ודברים אחרים

עודד פורר:  יש דרך לממשלה לסייע לרפתנים באופן ישיר, וזה על ידי הורדת מחיר המטרה, וזה יכול היה לפתור את זה

משה גפני: מה שר האוצר יכול לבדוק עכשיו?     

עודד פורר: לטפל בזה

עודד פורר:  לתת סיוע לרפתנים במחיר המטרה

עודד פורר:  הם יקבלו ממנו, נניח, מענקים ישירים ותמיכה ישירה

עודד פורר:  כמו שאתה נותן תמיכה ישירה לחקלאי על זה שהוא עושה חקלאות – כך תיתן תמיכה ישירה על זה שהוא רפתן

עודד פורר:  זה ירד ממחיר המטרה, וממחיר המטרה – זה יוריד את המחיר

משה גפני: אני אדבר איתו שוב, וכנראה שאני אקיים דיון כאן

עודד פורר: אגב, זה מה שהיה צריך לעשות, כבר לפני - - -     

משה גפני: טוב

משה גפני:  תודה רבה

משה גפני:  אני מחדש את הישיבה, ואנחנו עוברים לסעיף הבא בסדר היום: סעיפים 34-39 מחוק ההתייעלות הכלכלית – עוסק זעיר

משה גפני:  מי מציג את החוק? בבקשה

מירי סביון: מירי סביון, משנה למנהל רשות המסים

מירי סביון:  החקיקה שאנחנו מציגים היום הנה מודל מיסוי חדש לעסקים זעירים

מירי סביון:  בישראל, יש יותר מ-400,000 עוסקים זעירים, שמחזור העסקאות שלהם לא עולה על 107,000 ₪

מירי סביון:  במצב החוקי הקיים, על העסקים האלה מוטלת בירוקרטיה די דומה לבירוקרטיה שמוטלת על עסקים גדולים, והרגולציה הזו, בצד היותה כלי חשוב לשמירה על הסדר הציבורי – להמשיך, כבוד היושב-ראש?     

משה גפני: כן

מירי סביון: חששתי שאתה לא שומע

משה גפני: אני למדתי לעשות מה שנשים יודעות לעשות; שני דברים בבת אחת

מירי סביון: אז תלמד אותי גם אחר כך

משה גפני: את לא יודעת?     

מירי סביון: לא

מירי סביון:  אני מצליחה אחד

אימאן ח'טיב יאסין: היא באוצר; בגלל זה

מירי סביון: אז כמו שאמרתי, במצב החוקי הקיים, הבירוקרטיה על עסקים זעירים מאוד דומה לעסקים הגדולים; אנחנו נראה את זה בהמשך

מירי סביון:  הרגולציה הזו, לצד היותה כלי מאוד חשוב לשמירה על הסדר הציבורי, יוצרת גם סרבול ועומס

מירי סביון:  עבור העסקים הזעירים, לפעמים מדובר בנטל שהוא מכביד במיוחד

מירי סביון:  בטווח הארוך, הקשיים האלה עלולים לגרום לטעויות במילוי החובות, לאי-מיצוי של זכויות ולאי-דיווח, ולפעמים אפילו לגרום לאנשים להימנע מלפתוח עסק קטן

מירי סביון:      לפני כשנתיים וחצי, מנהל רשות המסים הקים ועדה שתפקידה היה להמליץ על שיפור הממשקים של העסקים הזעירים עם רשות המסים, כדי לעודד את העסקים האלה - - -     

ינון אזולאי: אגב, יש היום עוסק זעיר בחוק? אין

מירי סביון: בחוק? לא

ולדימיר בליאק: יש עוסק פטור

ינון אזולאי: אני יודע שיש עוסק פטור, אבל המונח שאת משתמשת בו עכשיו –זה איזו שהיא הטעיה לפיה יש עוסק זעיר

ינון אזולאי:  היום אין עוסק זעיר

מירי סביון: זוהי החקיקה, אנחנו נספר

ולדימיר בליאק: פעם היה, אגב

ינון אזולאי: אמרתם שפעם היו ועדות של עוסק זעיר, אבל אין עוסק זעיר

ינון אזולאי:  אנחנו היום רוצים להכניס את הנושא

ינון אזולאי:  זוהי רק הבהרה

מירי סביון: המודל שמוצג כאן היום הוא תוצאה של העבודה של הוועדה הזו, שגם מגדירה מה זה עוסק זעיר לעניין החקיקה הזו

מירי סביון:  המודל הזה כולל שינוי מהותי בדרך התרת ההוצאות, וגם הקלות בירוקרטיות מאוד משמעותיות, שמהוות ממש שינוי תפיסה

מירי סביון:  אנחנו מאמינים שהמודל הזה יעזור לעסקים האלה, יפחית להם את הבירוקרטיה ,יעודד אנשים לפתוח עסקים מהסוג הזה ויאפשר להם לדווח בצורה נכונה וטובה

משה גפני: מה זה "הסוג הזה"?     

מירי סביון: עסקים עד 107,000

מירי סביון:  מכאן, אני אסביר את המודל קצת יותר בפירוט לפני שאנחנו קוראים את החקיקה, כדי שבחקיקה זה יהיה ברור

מירי סביון: אנחנו נתחיל בנתונים, אז הדברים ייראו

ינון אזולאי: אבל גפני, רק שתדע שזו הטבה

משה גפני: ביקשתי בישיבה הקודמת ואני מבקש גם עכשיו: אל תגיד על משרד האוצר: "הטבה"

משה גפני:  תשמע את העובדות ונחליט בסוף

ינון אזולאי: אני רק השתמשתי במונח שלהם, שהם באו לתת פה הטבה

ינון אזולאי:  שתהיה בריא, אתה לא מאמין בזמן האחרון שהם באים עם הטבות

משה גפני: אני לא אמרתי את זה; אמרתי שתמיד עדיף לשמוע את כל העובדות עד הסוף

משה גפני:  שלא יוסיפו פה פתאום איזה פטור ממע"מ, שכן יהיה בפנים או לא יהיה בפנים

משה גפני:  בוא נהיה זהירים

ולדימיר בליאק: אל תענה על שאלות שלא שואלים אותך

ינון אזולאי: זהירים או זעירים?     

משה גפני: זהירים; לא זעירים

מירי סביון: טוב, נתחיל בתיאור האוכלוסייה שעליה אנחנו מדברים

מירי סביון:  אנחנו מדברים על עוסקים שהמחזור שלהם מעסקים הוא עד 107,000 ₪; זהו המחזור של עוסק פטור במע"מ

משה גפני: למה?     

מירי סביון: כי המודל הזה מובנה

מירי סביון:  יש בו גם עניין של ניהול סיכונים

משה גפני: למה 107,000 ₪? למה לא 108,000 ₪ או 106,000 ₪?      

עודד פורר: למה לא 150,000 ₪?      

ולדימיר בליאק: כי זו התקרה של העוסק הפטור היום

ולדימיר בליאק:  כי זה חוק

מירי סביון: כי זה נמצא בהלימה עם המחזור של עוסק פטור במע"מ

מירי סביון:  זוהי ההגדרה שלנו לעסקים מאוד קטנים, וחשבנו שנכון שיהיה תיאום בין הסכומים

משה גפני: מה בעוסק פטור ממע"מ?     

מירי סביון: אותו הסכום

משה גפני: 107,000 ₪? למה?     

מירי סביון: כרגע זה הסכום בחקיקה

מירי סביון:  הוא נקבע בעבר וממודד עם השנים

מירי סביון:  הוא התחיל סביב ה-100,000 ₪ וזה בעקבות מידודים

מירי סביון:  זה דיון אחר

משה גפני: למה 107,000 ₪ במע"מ? אנחנו עכשיו הולכים לעשות תיקון חקיקה

משה גפני:  למה לא לקבוע מחיר, שהוא - - -     

מירי סביון: כרגע, הסכום הזה נקבע בהתאם לניסיון שנצבר לאורך השנים בנושא העוסק הזעיר במע"מ

מירי סביון:  כשאנחנו מדברים על המודלים האלה, גם לגבי עוסק פטור במע"מ וגם לגבי עוסק זעיר, שתכף נתקדם לעבר המודל, אנחנו מדברים על הקלות רגולטוריות משמעותיות ועל התרת הוצאות - - -     

משה גפני: זאת אומרת, אם אנחנו נדבר בהמשך החקיקה על שינוי הסכום – אתם תשמעו לנו?     

מירי סביון: אנחנו תמיד מקשיבים למה שאתם אומרים - - -     

משה גפני: בסדר

משה גפני:  אוקיי

מירי סביון: כמו שאמרנו, האוכלוסייה שאנחנו מדברים עליה מונה מעל 400,000 עסקים

מירי סביון:  לכ-50% מתוכם יש הכנסות נוספות

מירי סביון:  נניח, הם עובדים בתור שכירים באיזה שהוא מקום ויש להם עסק קטן שהם מנהלים במקביל

מירי סביון:  ההכנסה הממוצעת שלהם מעסק היא כ-30,000 ₪, וההכנסה החציונית היא 25,000 ₪

מירי סביון:  ההכנסה הכוללת של אלה שיש להם גם הכנסה ממשכורת היא יותר גבוהה, כמובן; ההכנסה הממוצעת שלהם היא כ-91,000 ₪, וההכנסה החציונית היא קצת יותר מ-60,000 ₪

מירי סביון:      בואו נראה מהו הנטל הבירוקרטי שמוטל היום על העסקים האלה: הם צריכים לפתוח תיק, לשלם מקדמות או להתייחס לנושא הזה, להגיש דו"ח שנתי, שתכף נראה איך הוא נראה - - -     

ולדימיר בליאק: ב-"לפתוח תיק", את מדברת גם על מס הכנסה וגם על מע"מ?     

מירי סביון: לא, אני מתייחסת כרגע לעולם של המסים הישירים, כי החקיקה הזו היא בשביל מס הכנסה

ולדימיר בליאק: למס הכנסה בלבד?     

מירי סביון: כן

מירי סביון:  הערה חשובה

מירי סביון:  הם צריכים להגיש דו"ח שנתי מלא, שכולל את כל ההכנסות שלהם מכל המקורות, וגם את ההכנסות של בן או בת הזוג

מירי סביון:  הרבה פעמים הם צריכים להגיש הצהרת הון - -      

משה גפני: לקחת רואה חשבון

מירי סביון: - - לנהל חשבונות, הרבה פעמים הם באמת נעזרים במייצגים, ולשמור, כמובן, את התיעוד על ההוצאות שלהם

משה גפני: שזה גם הוצאות

מירי סביון: נכון

מירי סביון:  מבחינת התרת הוצאות: כשהעסק הזה רוצה לדרוש את ההוצאות שמגיעות לו, הוא צריך לדרוש אותן בצורה פרטנית, ולגבי כל אחת מההוצאות האלה יש כללים, תקנות וחוקים, שקובעים איך לחשב, איזה מסמכים צריך לשמור ואילו חישובים צריך לעשות

מירי סביון:  לצורך כך, הרבה פעמים נדרש, לצורך כך, גם ידע מקצועי

מירי סביון:  בעניין הזה, אין הבדל בין עסק גדול לעסק קטן

מירי סביון:       כך נראה דו"ח שנתי ליחיד, וזה לא משנה אם המחזור שלו הוא 50,000 ₪ בשנה או 2 מיליון ₪ בשנה

מירי סביון:  זהו דו"ח מאוד מורכב, כדי לאפשר לו לדווח על כל מה שהוא צריך לדווח עליו בדיווח המלא

משה גפני: כל הכבוד

משה גפני:  אתם יודעים להשחיר את המצב כשאתם רוצים

משה גפני:  כל אחד מאיתנו נבהל כשהוא ראה את זה

עודד פורר: בדיון הבא הם יציגו לך את זה כדי להראות איך הם פישטו את המערך של הדיווח כדי שיהיה הרבה יותר קל ליחיד לדווח

מירי סביון: במקרה הזה אנחנו באמת באים לפשט את מערך הדיווח

מירי סביון:  החסרונות במצב הקיים, כמו שאתם מכירים וכמו שהמחשנו פה בצורה בהירה - - -     

משה גפני: כן, ברור; שחורה, כמעט

מירי סביון: יש פה שני חלקים: יש פה מורכבות מקצועית בדרישת ההוצאות, ויש פה נטל בירוקרטי

מירי סביון:  כתוצאה מהמורכבות הזו – ישנן כל מיני השלכות

מירי סביון:  גם מצבים של דיווח חלקי, כי אנשים לא בדיוק מבינים על מה צריך לדווח; לפעמים הם לא ממצים את הזכויות ואולי לא דורשים את כל ההוצאות שמגיעות להם

מירי סביון:  לפעמים הם ממש נמנעים מדיווח, ואז זה חבל, כי יש פה העלמת הכנסות, ואנשים נהיים עבריינים בגלל חוסר ידיעה או חוסר יכולת למלא את הוראות החוק

ינון אזולאי: אמרת שיש להם הוצאות בגלל ייעוץ מס ורואה חשבון

ינון אזולאי:  רואה החשבון שלהם לא יידע? זה מה שיש, בדרך כלל

מירי סביון: יש כאלה ויש כאלה

ינון אזולאי: כן, אבל רובם עושים את זה דרכם

מירי סביון: וישנם, כנראה, אנשים שגם נמנעים מפתיחת עסק, כדי לא להיכנס לתוך המבוך הבירוקרטי והמפגש עם החובות הבירוקרטיות שיש להם

מירי סביון:  כתוצאה מכך, המשק מפסיד פעילות

מירי סביון:       העקרונות של השינוי המוצע הם: א', לפשט את הבירוקרטיה, להפחית את הנטל הבירוקרטי ולפשט את הנושאים המקצועיים של התרת ההוצאות

מירי סביון:  במקביל, אנחנו שומרים על עקרונות המיסוי

מירי סביון:  המיסוי הוא פרוגרסיבי; אנחנו שומרים על כל מדרגות המס, על נקודות הזיכוי, על כל שיטת המס העקרונית בחישוב המס - - -     

עודד פורר: סליחה, מירי, זה מחליף את העוסק הפטור?     

מירי סביון: לא

מירי סביון:  העוסק הפטור הוא במע"מ, וכמו שחבר הכנסת בליאק ציין – המודל הזה הוא לעניין מס הכנסה

שולמית אלוני: אם אתה עוסק פטור במע"מ, אז אתה תהיה חייב להיות עוסק זעיר במס הכנסה

שולמית אלוני:  נגיע לזה בהמשך

משה גפני: נגיע לזה; לא נאשר את זה, אבל נגיע לזה

ולדימיר בליאק: אבל גם עוסק מורשה יוכל ללכת על המסלול הזה?     

מירי סביון: נכון, אם המחזור שלו הוא עד 107,000 ₪

ולדימיר בליאק: גם אם הוא בעל מקצועות חופשיים?     

מירי סביון: נכון

משה גפני: היא אמרה שבהמשך החקיקה, אם אתה פטור במע"מ – אתה חייב ללכת

משה גפני:  זו לא ברירה

מירי סביון: אחרי תקופת מעבר

ולדימיר בליאק: אתם בעצם מבטלים את העוסק הפטור?         

מירי סביון: לא

מירי סביון:  הם יתקיימו במקביל

עודד פורר: זה במע"מ וזה במס הכנסה

מירי סביון: אנחנו מדברים על מודל עם ישימות מאוד גבוהה

מירי סביון:  מהצד של העסקים, יהיה מדובר במודל פשוט ומקוון, שיהיה מאוד קל לאמץ אותו ולהשתמש בו

מירי סביון:  יש למודל הזה שני חלקים: חלק מקצועי-כלכלי, שנוגע להתרת ההוצאה, ומודל תפעולי, שמדבר על שיטת הדיווח לרשות המסים, וסוגר את כל הממשקים של העסק הקטן הזה עם רשות המסים

מירי סביון:      לגבי המודל הכלכלי של דרישת ההוצאות: במקום לדרוש הוצאות לפי הסוגים, הנושאים והסעיפים, אנחנו מדברים על קביעה של הוצאת מס נורמטיבית בשיעור של 20%, כחלף לכל אוסף ההוצאות שעוסק צריך היום - - -     

עודד פורר: זו אופציה?     

מירי סביון: כרגע זה אופציונלי, אבל בהמשך נדבר על החיבור של זה עם העוסק הפטור - - -     

עודד פורר: אם יש לו הוצאות של 50% שהוא יכול לדווח עליהן – הוא יוכל לדווח?     

מירי סביון: כרגע, אם הוא עוסק מורשה, הוא יכול להגיש דו"ח שנתי - - -     

עודד פורר: אני מדבר על עוסק פטור

מירי סביון: כרגע, לגבי עוסקים פטורים, אנחנו חשבנו שנכון לקשור את המודלים האלה משנה מסוימת עתידית

מירי סביון:  אני מציעה שנסיים להציג ואז נפתח את זה

עודד פורר: אני לא הבנתי את התשובה

מירי סביון: התשובה היא שלגבי עוסק מורשה אין מניעה, והוא יכול לוותר על המודל, להגיש דו"ח רגיל ולדרוש את ההוצאות כפי שנעשה היום

עודד פורר: השאלות הן לא על עוסק מורשה, אלא על 400,000 עוסקים פטורים

אלישיב ממן: לא כל ה-400,000 הם עוסקים פטורים; בערך כשני שליש מתוכם הם עוסקים פטורים

עודד פורר: אז אני מדבר על 270,000

מירי סביון: אני מניחה שנדבר על זה בהמשך

מירי סביון:  לגבי העוסקים הפטורים, אנחנו חשבנו, והצענו בחקיקה, לקשור בין הדברים ולהתנות אותם אחד בשני

מירי סביון:  זאת אומרת, שעוסק פטור במע"מ יהיה חייב להיות גם עוסק זעיר

משה גפני: אני, למשל, לא חושב שזה נכון; אני אשאל את החברים, אבל כל כוחו של החוק הזה הוא שאת נותנת לעוסק ברירה

עודד פורר: אני אסביר לך מהי ההטבה בחוק

עודד פורר:  ההטבה בחוק - -      

ולדימיר בליאק: בתיאוריה

עודד פורר: - - היא שאם אתה עוסק פטור, עם הכנסה שנתית של 90,000 ₪, שדיווח הוצאות של 45,000 ₪, החל מחקיקת החוק, אתה תוכל לדווח הוצאות של עד 18,000 ₪

מירי סביון: כן

מירי סביון:  אני מציעה שנמשיך להציג

עודד פורר: רק כדי להבין אם הבנתי נכון

מירי סביון: הבנת מצוין

מירי סביון:  לגבי הנושא הבירוקרטי – וממש תכף נדגים איך המערכת תיראה – יהיו כשלושה ממשקים של העוסק הזעיר עם רשות המסים בתוך החיים של העסק: כשהוא מבקש להיות עוסק זעיר, או כשהעסק נפתח, בצורה מקוונת, בדרך כלל; במהלך השנה או לקראת סופה, בדרך כלל, הוא יעשה תיאום מס, בדומה לשכיר שיש לו עבודה נוספת; ומיד בתום השנה הוא ידווח דיווח מסכם, רק על המחזור העסקי, במקום הדו"ח השנתי המלא

מירי סביון:  בזה הוא סיים את ההתעסקות איתנו

מירי סביון:  לאחר השנה הראשונה יהיו רק את תיאום המס והדיווח המסכם, וזו הבירוקרטיה שתחול עליו מול רשות המסים

מירי סביון:       כדי שתהיה המחשה טובה לדבר הזה, אנחנו הבאנו הדגמה של איך המערכת תעבוד - - -     

ולדימיר בליאק: איזה תיק הוא יצטרך לפתוח, אם בכלל?     

מירי סביון: עכשיו אנחנו נסביר

עודד פורר: ההוצאות שלו של ביטוח לאומי נספרות ב-20% האלה?     

ינון אזולאי: לא נספרות, ואז הוא מפסיד, אם הוא מורשה, ב-52%

ולדימיר בליאק: מפסיד את הניכוי של ה-52%

משה גפני: בבקשה, תמשיכו

אלישיב ממן: אלישיב ממן, רשות המסים

אלישיב ממן:  הסברנו מקודם איך זה נראה במצב החוקי הקיים, ואני אעשה הדגמה קטנה של איך זה יראה

אלישיב ממן:  כמו שמירי אמרה, המודל מדבר על מס הכנסה, ולא על מע"מ

אלישיב ממן:  במע"מ הם יכולים להיות עוסקים פטורים; חלקם לא יכולים בגלל כל התקנות, אבל נדבר רק על מס הכנסה

אלישיב ממן:      פעם אחת בחיי העסק, עוסקים קיימים או עוסקים חדשים יצטרכו לבחור להיות במודל הזה

אלישיב ממן:  נגיד ואני עוסק מורשה ב-50,000 ₪, ואני רוצה לעבור למודל הזה

אלישיב ממן:  אני אגיש הצהרה, שתהיה מקוונת, ואצהיר שאני עומד בתנאים שנדבר עליהם בהמשך – כי עדיין יש מספר תנאים, בשביל למנוע כל מיני עיוותים בחקיקה שכתבנו ושנדבר עליה בהמשך

משה גפני: אני יכול להחליט שאני לא מצטרף?     

אלישיב ממן: נכון, כרגע

משה גפני: מה זה "כרגע"?     

ינון אזולאי: הוא אומר לך: "כרגע כן", אבל ב-28 אתה כבר לא יכול להחליט

אימאן ח'טיב יאסין: חייב להצטרף

ולדימיר בליאק: תעשה סדר

ולדימיר בליאק:  אם זה מבלבל אותנו – זה לבטח יבלבל את הנישומים

אלישיב ממן: אני אעשה סדר

אלישיב ממן:  האוכלוסייה הזו מורכבת מעוסקים פטורים ומעוסקים מורשים

אלישיב ממן:  בקרב העוסקים המורשים זה תמיד יישאר כבחירה, והם יוכלו לבחור האם הם רוצים את המודל הזה או לא, כדי לפשט להם את הבירוקרטיה במס הכנסה

אלישיב ממן:  בעולם של העוסקים הפטורים, במצב כרגע זה וולונטרי, ומשנה מסוימת, ההצעה שלנו - - -     

ינון אזולאי: תגיד להם את השנים; שב-2025 זה הופך להיות - - -     

עודד פורר: 2048?     

ינון אזולאי: אתה לא יכול לפתוח, ומ-2028 אתה הופך להיות, אוטומטית

ולדימיר בליאק: אחרי פינוי חאן אל-אח'מר

עודד פורר: אם נצמיד את זה לפינוי חאן אל-אח'מר – אין לנו בעיה, כי אז בטוח זה לא יקרה

משה גפני: אני מבקש לא להתייחס לעניין של חאן אל אח'מר; רק בהמשך

עודד פורר: כי שר האוצר אחראי על התשובה של - - -     

משה גפני: אני יודע מי הוא האחראי

ולדימיר בליאק: אולי זה יזרז אותו איך שהוא

משה גפני: רק רגע

משה גפני:  אתה אומר שעוסק מורשה יכול תמיד לבחור, ועוסק פטור לא יכול תמיד לבחור

משה גפני:  יש מקרה שבו הוא לא יכול לבחור

משה גפני:  באיזו שנה זה?     

אלישיב ממן: עוסק פטור חדש, שייפתח החל מ-2025, ייכנס אוטומטית למודל הזה, ועוסק קיים – מ-2028

משה גפני: למה? אם אני לא רוצה?     

מירי סביון: אנחנו מדברים כאן על מסלול שחוסך בירוקרטיה לעוסקים ולעסקים

מירי סביון:  הרעיון היה שאם עסק רוצה מינימום בירוקרטיה מול רשות המסים ומוכן להיכנס למודלים נורמטיביים, הנכון הוא שזה ייעשה בשני מערכי המס במקביל

מירי סביון:  זאת אומרת, אם אתה בוחר להיות לא בירוקרט ולא להיכנס לתיעוד ההוצאות בצורה מסודרת, ומוכן להיכנס למסלול נורמטיבי – נראה נכון שזה ייעשה בשני המקומות

מירי סביון:  בדיוק כמו שעוסק פטור במע"מ מדווח רק על המחזור שלו ובזה נגמר האירוע – כך גם עוסק זעיר במס הכנסה מדווח רק על המחזור, מקבל הכנסה נורמטיבית; יש לו מסלול בשני המקומות

מירי סביון:       כך אנחנו גם מוציאים ניצול לרעה, וגם יש מקום שבו אנשים אומרים - - -     

משה גפני: למה ניצול לרעה? אני עוסק פטור ממע"מ ורוצה ללכת למסלול הזה, שבו אני ממשיך לדווח רגיל

משה גפני:  לי זה טוב; למה אתם צריכים להתערב בזה?     

ולדימיר בליאק: כי ההוצאות שלי הן 60%

ינון אזולאי: אגב, כמה רוב ההוצאות של האנשים? בדקתם את זה?     

מירי סביון: יש עבודות

ולדימיר בליאק: זה תלוי ענף

ינון אזולאי: זה מאוד חשוב לדעת

מירי סביון: אנחנו נדבר על הנתונים

משה גפני: לפני הנתונים – למה אתם צריכים להקשות עליי, כשאתם באים פה עם תכנית שהיא תכנית טובה? אם בהמשך, בעוד שנתיים-שלוש, אתם תראו שזה יוצר בעיות – תבואו לכאן, לוועדה, ותבקשו לשנות

משה גפני:  אבל עכשיו אתם עושים טוב

משה גפני:  למה אתם צריכים להכניס רע באמצע?     

מירי סביון: אנחנו חשבנו שהחיבור בין שני המודלים האלה, בהיבט של ניהול סיכונים, הוא ראוי ונכון, אבל הבנו שנדבר על זה בהמשך

משה גפני: טוב

משה גפני:  אני מכבד את החשיבה שלכם, ואנחנו נחליט אחרת

משה גפני:  אני רוצה שהארגונים יתייחסו

משה גפני:  בבקשה, רועי

אלישיב ממן: אני אציג בקצרה את איך זה ייראה

משה גפני: בסדר

משה גפני:  בקצרה, כי יש לנו חוק הסדרים גדול

אלישיב ממן: במצב הקיים כיום, אין הבדל בין עסק קטן לגדול; כולם מסווגים באותו התיק במס הכנסה

אלישיב ממן:  כדי להיכנס למודל הזה, אתה צריך להגיש בקשה שאתה עומד בתנאים פעם אחת, ואנחנו מסווגים אותך כסוג תיק עוסק זעיר

אלישיב ממן:  מאחורי הקלעים, יש לנו יכולת לשלוח הצהרות הון, את כל הדיווחים והרבה יותר לפשט

אלישיב ממן:  אנחנו נפריד בין שני העוסקים האלה

ולדימיר בליאק: עוסק זעיר לא מגיש הצהרת הון?     

אלישיב ממן: כרגע אנחנו לא נדרוש הצהרת הון

אלישיב ממן:  כמובן שבמקרים בהם יעלו חשדות - - -     

ינון אזולאי: ב-2028 הם יידרשו הצהרת הון

אלישיב ממן: לא תהיה דרישה להצהרת הון - - -     

ינון אזולאי: גם ב-2028 לא תהיה דרישה?     

ולדימיר בליאק: במקרים חריגים, אם אתה פתאום רואה שהוא רכש מטוס

אלישיב ממן: לא תהיה הצהרת הון

ינון אזולאי: גם ב-2028 אתם לא תבקשו הצהרת הון? אפשר להכניס את זה בלשון החוק?     

ולדימיר בליאק: מה שהוא מתכוון אליו זה שאם פתאום עוסק זעיר רכש מטוס – הוא ישלח לו דרישה

ינון אזולאי: אין לי בעיה שהוא ישלח לו

ינון אזולאי:  הוא אומר שהם לא ידרשו, אז אמרתי שב-2028, כשכולם הופכים להיות עוסק פטור, נכניס בחוק שגם אז הם לא יצטרכו את הצהרת ההון

ינון אזולאי:  הוא אומר שהם לא מוכנים להכניס את זה בלשון החוק

משה גפני: יש החלטה בוועדת הכספים, אני לא בטוח שזה מהזמן שלי, לפיה המילה "כרגע" היא לא רלוונטית פה, מכיוון שהתברר שה-"כרגע" נגמר בסוף, ואתם באים עם החלטות

ינון אזולאי: "כרגע" זה הוראת שעה

משה גפני: הוראת שעה זו הוראת שעה; שיגידו לי כמה זמן

אלישיב ממן: כבוד היושב-ראש, אני יודע שישר רצים לדברים המעניינים; בואו ננסה לרוץ על המצגת, ואחר כך יש מספיק זמן לעשות את כל הדברים

אלישיב ממן:  בעולם תיאום המס, גם כיום, שכיר שעובד בעבודה נוספת עושה תיאום מס

אלישיב ממן:  הרציונל מאחורי המודל הזה מתבסס על מערכת תיאומי המס; גם כי אנשים כבר מכירים אותה ויודעים לעשות את זה, וגם בשביל שנוכל למצות את הזכויות ולא להפסיד אותן

אלישיב ממן:       יש את ההכנסות ממשכורת, קצבה והדברים הרגילים שהוא מכניס

אלישיב ממן:  תהיה רובריקה נוספת, של הכנסות מעוסק זעיר

אלישיב ממן:  לדוגמה, במקרה שלנו, 30,000 ₪

אלישיב ממן:  הוא מכניס את זה - - -     

ולדימיר בליאק: זה, בעצם, המחזור?     

אלישיב ממן: זה המחזור

אלישיב ממן:  המערכת מחשבת, בניכוי ההוצאה הנורמטיבית, וזה הרציונל, כדי שיהיה לה פשוט לחשב את זה ושלא נצטרך להגיש את כל הדו"חות, כמו שאתה מכיר

אלישיב ממן:  היתרון של מערכת תיאומי המס הוא שהיא מאפשרת לקבל את כל הזכויות; הקלות לילדים, תרומות, הטבות ליישובים וכל הדברים

אלישיב ממן:  לאחר מכן אתה מקבל אישור תיאום מס; במקרה הזה, נגיד, עד 30,000 ₪ - אפס, ואם אתה עובר את זה – אתה מקבל סכום אחר

אלישיב ממן:  כך המערכת עובדת כיום, ואנחנו ממש התלבשנו עליה

אלישיב ממן:       היתרון של זה הוא שבסוף השנה אתה צריך לדווח רק על נתון אחד – המחזור השנתי

אלישיב ממן:  הרי, את ההכנסה החייבת אנחנו יודעים, כי היא 80% מהמחזור השנתי

אלישיב ממן:  שיעור המס נקבע לך בתיאום המס - - -     

משה גפני: כמה זה 80%?     

אלישיב ממן: ב-20% הוצאה, היתרה - - -     

משה גפני: אם נחליט על 40%, אז זה 60?     

ולדימיר בליאק: כן, כך זה עובד

אלישיב ממן: ברגע שנכניס את המחזור השנתי, ההכנסה החייבת מחושבת; לא צריך כבר להגיש שום נתונים, כי אנחנו יודעים את זה

אלישיב ממן:  זה היתרון הגדול של החקיקה

אלישיב ממן:  את שיעור המס קבענו בתיאום המס, ואנחנו יודעים גם אותו, ומס התשלום - - -     

ולדימיר בליאק: אבל לא אמרת איזה תיק הוא יצטרך לפתוח

אלישיב ממן: אמרתי

אלישיב ממן:  ברגע שהוא פותח תיק במע"מ – הוא פותח אצלנו סוג תיק, זו ההצהרה הראשונית - - -     

ולדימיר בליאק: אז הוא לא יצטרך לפתוח תיק במס הכנסה במקביל?     

אלישיב ממן: הוא יפתח, ברור, אנחנו צריכים את הנתונים שלו, אבל זה יהיה תהליך יותר פשוט; הליך מקוון

ולדימיר בליאק: אני זוכר שבהתחלה דיברנו על כך שהוא לא יצטרך לפתוח תיק בכלל

אלישיב ממן: לא

אלישיב ממן:  אתה לא יכול שהוא לא יהיה רשום לך במערכות, אחרת לא תוכל - - -     

ולדימיר בליאק: זה מה שאתם אמרתם לי

אלישיב ממן: לא

עאידה תומא סלימאן: הם מציעים מודל בו כאילו יש הקלה, אבל נותנים מראש באחוז מסוים של הוצאות, ובן האדם ישלם

ינון אזולאי: הרב גפני, שאלה: אם אני נותן לך הטבה בשבילך ואתה לא רוצה – אתה יכול להגיד לי לא, נכון? הכנתי לך את זה לשנה, ואם אתה רוצה אחר כך להחזיר – אתה יכול

ינון אזולאי:  נכון?     

משה גפני: כן

ינון אזולאי: אני יכול להכריח אותך לקחת הטבה?     

משה גפני: האמת שלא, אבל זה מה שהם - - -     

עאידה תומא סלימאן: זה מה שהם מנסים

משה גפני: אוקיי, הלאה

משה גפני:  סיימת?     

אלישיב ממן: כן

משה גפני: תודה רבה

משה גפני:  רועי, בבקשה

משה גפני:  אני רוצה שהארגונים יגיבו, ואחריהם חברי הכנסת

רועי כהן: קודם כל, אדוני היושב-ראש, פתחת, וצדקת, על השאלה לגבי הסכום

רועי כהן:  בספטמבר 2018 מזמנים אותי לדיון במשרד האוצר, מחכים לנו עיתונאים, שר האוצר משה כחלון מודיע על נטו עסקים, שבתוכו שינוי ההגדרה ל-150,000 ₪ ופתיחת ההגדרה לכל נותני השירותים

רועי כהן:  כותרות ענק: "עזרה לציבור העצמאים", "עזרה לעוסקים פטורים"

רועי כהן:  מי שהוביל את הדבר הזה ועבד עליו הוא חבר הכנסת יעקב אשר, והיה לזה גם תג מחיר

רועי כהן:       אנחנו נמצאים היום כמעט חמש שנים אחרי; אין 150,000 ₪, אין שינוי הגדרת נותני השירותים; זה עדיין אגרונום, אילוף כלבים, כל מיני דברים - - -     

משה גפני: אין 150,000 ₪; יש 107,000 ₪

רועי כהן: נכון

רועי כהן:  אגב, ה-150,000 ₪ היה הצעה שלהם; לפי השכר הממוצע במשק, שעמד אז על 12,300 ₪

רועי כהן:  הכל סוכם, נתנו לזה כותרת, הגעתי וחיכו לי עיתונאים; "רועי, בוא, תלך איתנו יחד, נעשה משהו טוב למען העצמאים והעסקים הקטנים"

רועי כהן:  גורנישט מיט גורנישט; אין כלום

רועי כהן:  זה כדי שקודם כל נדע את העובדות

רועי כהן:      כמו שאמרת, וינון עלה על זה: ישבנו אצל מירי, אני, ירון גינדי ודובי אמיתי, נשיא המגזר העסקי, ואמרנו: "חברים, אתם רוצים לתת הטבה? אנחנו בעד, אבל שזה יהיה וולונטרי"

רועי כהן:  אם מישהו רוצה לפטור את עצמו מלאסוף את כל הקבלות, יש לו הכנסה נמוכה והוא רוצה את זה – תודה רבה, נפרגן לכם ונגיד: "כל הכבוד לרשות המסים, שחשבתם על זה ושאתם עוזרים לאנשים, מקווה שתעשו עוד צעדים"

רועי כהן:       נתתי דוגמה למירי: אם קוסמטיקאית שוכרת כיסא במספרה ומשלמת עליו כ-2,000 ₪ – כדי להרוויח עוד כמה שקלים, כדי שיהיה לה לתת לילדים – והיא מגיעה, רחמנא ליצלן, להוצאות של 40,000 ₪ מתוך מחזור של 80,000 ₪ – למה אתה פוגע בה? למה אתה מאשר לה רק 16,000 ₪ הוצאות? אתה פוגע בה ב-24,000 ₪

רועי כהן:  שאלתי את מירי – למה? היא אומרת לי: "שתהפוך להיות עוסק מורשה"

רועי כהן:  היא בקושי מתפרנסת ורוצה בסך הכל לעשות לקים

משה גפני: לכן, מה אתה מציע?     

רועי כהן: אני מציע שזה יהיה וולונטרי, בצורה כזו או אחרת

רועי כהן:  מי שרוצה – יגיד תודה לרשות המסים, אבל למה לפגוע באנשים? עכשיו, לגבי ה-150,000 ₪: אתה תעשה חסד עם המון עוסקים פטורים בכך שתגדיל את הסכום הזה; הייתה על זה הסכמה

רועי כהן:  זה משחרר בעיקר במגזר הערבי ובמגזר החרדי, בהם אנשים מגיעים לתקרה, בסופו של דבר, ואז הם הופכים להיות עוסק מורשה

רועי כהן:  זה מקשה עליהם, כי אז צריך הנהלת חשבונות כפולה

רועי כהן:       עוד דבר, שקורה רק במדינת ישראל: אתה הופך מעוסק פטור לעוסק מורשה בן רגע

רועי כהן:  אם אתה רוצה להפוך מעוסק מורשה לעוסק פטור, אתה צריך לחכות שנתיים

רועי כהן:  למה? אף אחד לא יודע להסביר לך

רועי כהן:  גם כך אכלתי אותה, כי לא אספתי, ב-17% אין לי הכנסות, אבל אם אני רוצה הפוך – זה לא יכול להיות

משה גפני: מירי, אני רוצה תשובות על זה

משה גפני:  האם מה שהוא מספר הוא נכון?      

רועי כהן: חד משמעית

משה גפני: בסדר

משה גפני:  תודה רבה

משה גפני:  בבקשה, ירון

ירון גינדי: שלום לכולם

ירון גינדי:  אני, באופן אישי, מאוד אוהב את החוק הזה

ירון גינדי:  יועצי המס יעשו עליו הרבה מאוד כסף, אבל אוצר המדינה יפסיד

ירון גינדי:  אני אסביר: עקרונית, אנחנו בעד חקיקה שתאפשר לעסקים קטנים וזעירים, עד 108,000 ₪, טיפה יותר או פחות, להיות עם פחות בירוקרטיה

ירון גינדי:  לצערי הרב, החוק הזה לא אפוי עד הסוף; יש בו הרבה מאוד חוסר ודאות, ותכף אני אפרט

ירון גינדי:  הוודאות היחידה היא שבעלי הכנסות גבוהות ירוויחו בגדול מהחוק הזה, ולא מי שהתכוונו לתת לו להרוויח פה, ובעלי הכנסות נמוכות עלולים להפסיד מאוד מהחוק הזה

ירון גינדי:      החוק הזה הוא חגיגה לתכנוני מס

ירון גינדי:  לא יהיה מקום בו לא אבוא וארצה על החוק הזה, ואלמד את הציבור איך להרוויח מהחוק הזה הרבה כסף באופן חוקי, ואני מתכוון לבעלי ההכנסות הגבוהות

ירון גינדי:  אם תרצו – אני אפרט לכם למה

ירון גינדי:  מהו חוסר הוודאות שלי בחוק? יש לי חוסר ודאות בביטוח הלאומי, כי לא ראיתי תיקון חקיקה בביטוח הלאומי שמדבר על זה, ויש לי חוסר ודאות גם בפנסיה

ירון גינדי:      שימו לב מה החוק עושה: הוא נותן לי 20% במתנה, אבל לוקח לי בחזרה, באותו הרגע, 9%

ירון גינדי:  למה?      

ינון אזולאי: ביטוח לאומי

ירון גינדי: החוק בא ואומר: אנחנו נותנים לכם הוצאה נורמטיבית של 20%, אבל מצד שני, אם אתה עוסק זעיר חדש – לא מוכרת לך ההוצאה שלך על תשלומי ביטוח לאומי

ירון גינדי:  מי שהוא גם שכיר וגם עצמאי, שכולל פה את החוק, משלם 17

ירון גינדי: 83% לביטוח לאומי; 52% מהווה לו הוצאה מוכרת, וזה אומר – 9%

ירון גינדי:  מה אומר החוק החדש? אני נותן לך הטבה של 20%, ולוקח ממך בחזרה הטבה של 9%

ירון גינדי:  זאת אומרת, למי ששכיר, החוק הזה נותן הטבה רק של 11%

ולדימיר בליאק: ה-52% הם לא מ-17%; הם מהחלק של הביטוח הלאומי

ירון גינדי: נכון; זה קצת פחות

ירון גינדי:  אז יכול להיות שזה יגיע אולי ל-7%, משהו כזה, כי החלק של ביטוח הבריאות הוא יותר קטן

אלישיב ממן: אם כבר מדייקים, במחזורים האלה, רובם ב-6% ביטוח לאומי

ירון גינדי: אם אני שכיר – אני אוטומטית ב-17

ירון גינדי: 83%

ירון גינדי:  מעבר לזה, כמו שהציג נשיא לה"ב, אם יש לי הוצאת של 50%-60%, ואני לא רוצה להיכנס לחוק – מטילים עליי 17% מע"מ

ירון גינדי:  אי אפשר להטיל על הציבור כזו גזירה

ירון גינדי:  דבר נוסף שמפריע לי בחוק הזה הוא שאני עלול לגלות רק בסוף השנה שלא עמדתי בתנאים, ואז לא שמרתי חשבוניות, ולא כלום, ומה אני עושה אז? אני אתן דוגמה: אם אני רוצה להעסיק עובד, ואני מעסיק אותו בדצמבר, בסוף השנה – הפסדתי את החוק? הרי, לא שמרתי חשבוניות שנה שלמה

ירון גינדי:  פתאום העסקתי עובד אחד, ומה קורה עכשיו? אולי נשנה את זה, ונגיד שאם אני מעסיק עובד, אז רק בשנה הבאה אני אוכל לא אוכל להיות עוסק פטור; או אולי לא נגיד למשק: אל תעסיקו עובדים

ירון גינדי:  למה אנחנו שמים את המגבלה הזו?      כתוב בחוק: "אם קיבלתי חלק שאינו זניח ממעסיק"

ירון גינדי:  אני לא מכיר, בפקודת מס הכנסה, הגדרה למילה "זניח"

ירון גינדי:  מי יגיד מה זה זניח ומה זה לא זניח? יש פה עוד הגדרה, שאומרת: "אם אתה קיבלת ממעסיק שלך סכום שאינו זניח"

ירון גינדי:  אני לא מכיר בחוק את ההגדרה למושג: "אינו זניח"

ירון גינדי:  מי יפרש אותה? מי יודע? אולי אני אגיע בסוף השנה, אני אחשוב שאני עוסק פטור, אבל זה לא זניח?     

עאידה תומא סלימאן: זה על אותו הצליל של "סביר"

ירון גינדי: גבירתי, מה זה סביר? מי קובע את הסביר?     

ינון אזולאי: על זה יש לנו את התשובה

ינון אזולאי:  בית המשפט קובע סבירות, לא אנחנו

ירון גינדי: יש כאן עוד הגדרה חדשה, שלא קיימת בפקודת מס הכנסה: אם יש לי הכנסה מעסק או ממשלח יד "שלא הופקע מיגיעה אישית"

ירון גינדי:  אם מישהו מכיר מה זה עסק או משלח יד שלא הופקע מיגיעה אישית – שילמד אותי

ירון גינדי:  זה משהו חדש בפקודת מס הכנסה ובעולם המיסוי

ינון אזולאי: זה יכול להיות גניבה, אולי?     

ירון גינדי: לא יודע

ירון גינדי:  אני לא מכיר את ההגדרה הזו

ינון אזולאי: מיגיעה אישית? היום עושים את זה בלי לגעת; יושבים ולוקחים את כרטיסי האשראי של זה ושל זה דרך האינטרנט

ירון גינדי: ועוד משלח יד שאינו מיגיעה אישית

ירון גינדי:  איך למישהו יש הכנסה ממשלח יד שאינה מיגיעה אישית?      דבר נוסף שכתוב פה בחוק הוא שאני יכול למצוא את עצמי מחוץ לחוק אם אני בעל שליטה בחברה

ירון גינדי:  אני אתן דוגמה: נניח שלפני עשר שנים הקמתי חברה עם אשתי, ונתתי לה אחוז אחד

ירון גינדי:  זה אומר שאם יש לאשתי אחוז אחד בחברה שלי, והיא לא פעילה בה בכלל – היא יכולה להיות עוסק פטור

ירון גינדי:  למה? יש לה אחוז אחד במניות שלי בחברה מלפני עשר שנים, והיא בכלל לא יודעת שנתתי לה אחוז אחד, או שגם יכול להיות לה אחוז בחברה שכבר לא פעילה מזה עשר שנים

ירון גינדי:  לפי הגדרת החוק הזה, היא לא יכולה להיות עוסק פטור

ירון גינדי:  מתי היא תגלה את זה? כשהיא תבוא להגיש, ואין לה את ה-20% מהחשבוניות, כי היא לא הביאה חשבוניות – והיא נפגעה

ירון גינדי:      עוד דבר אחד שמטריד אותי מאוד - - -     

ינון אזולאי: נראה לי שזה מספיק בשביל לא להעביר את החוק, לא?     

ירון גינדי: שנייה אחת

ירון גינדי:  עוד דבר אחד שמטריד אותי מאוד הוא שאני לא יודע כמה התיישנות יש על הדברים האלה

ירון גינדי:  כשאני מגיש דו"ח למס הכנסה – יש כללים; ארבע שנים, שלוש שנים וכו', מתיישן, אפשר לבוא אליי, אי אפשר לבוא אליי

ירון גינדי:  לפי החוק הזה, כל מי שהוא עוסק פטור, רשות המסים יכולה לבוא אליו גם בעוד 20 שנה ולהגיד לו: רגע, מה היה שם? בוא

ירון גינדי:       אני חוזר לדה ז'ה וו של המענקים, של החזרי כספים; למרות שפה, רשות המסים צדקה כשהיא ביקשה כסף ממענקים, וסליחה מכל מי שחושב אחרת

ירון גינדי:  במקרה הזה, אני חושש שהציבור יגיע לסיטואציה שבה הוא פתאום יצטרך לשלם כסף

ירון גינדי:  אני ממשיך הלאה

ירון גינדי:  מבקשים ממני פה תיאום מס

ירון גינדי:  רגע, אם יש לי יישוב ספר, אני חייל משוחרר או שמגיעות לי נקודות זכות על אקדמיה – אני אמלא את זה פה

ירון גינדי:  אבל אם פקששתי בחודש? אם המסמך לא תקין? כל הדברים האלה

ירון גינדי:      לדעתי, יש פה פגיעה באוצר המדינה ברגע שאנחנו נותנים שהחוק הזה יחול גם על מי שיש לו הכנסות כשכיר

ירון גינדי:  תחשבו על שכיר שיש לו משכורת של 500,000 ₪ בשנה; ברור שאני אגיד לו: "יש לך פה 108,000 ₪, בוא ותעשה משהו בחברה אחרת"

ירון גינדי:  יש אין-סוף אופציות, ואני אמצא את כולן, חוקית

ירון גינדי:  אתם תעלו מ-20% ל-30% או ל-40%, ואז אני נותן לו 40,000 ₪ במתנה, בלי הוצאה ובלי כלום, וחוסך לו כ-20,000 ₪ בשנה

ירון גינדי:  בכל מקום שאני אבוא אליו יגידו: "הוא גאון", אבל לא אני גאון; אתם, כנסת ישראל, תהיו גאונים, אם אתם תאפשרו מצב בו אני גם שכיר וגם יכול להיכנס לחוק הזה

ירון גינדי:  יהיו פה מניפולציות אין קץ

רועי כהן: אבל לא שכיר רגיל; אלה עם המשכורות הגבוהות

רועי כהן:  רוב העוסקים הפטורים הם גם שכירים

ירון גינדי: כל מי שיבוא לעבוד אצלי בעסק – אני אעסיק אותו חלק בחברה הזו וחלק בחברה השנייה

ירון גינדי:  בחברה השנייה הוא יהיה עוסק פטור, ואני אתן לו 30%-40% הוצאות בלי שיש לו איזו שהיא הוצאה

ירון גינדי:  אני אוהב את מאוד, רועי, אני אנצל את זה, אבל זה פוגע באוצר המדינה, נקודה

ינון אזולאי: תודה, ירון

ינון אזולאי:  חבר הכנסת אלי דלל, בבקשה

אליהו דלל: תראו, האוצר באמת מנסה פה להוריד בירוקרטיה, וזה בסדר

אליהו דלל:  אני תמיד שמח כשמורידים בירוקרטיה, אבל הם באו לברך ויצאו מקללים, לצערי

אליהו דלל:  ההטבה הזו יכולה להיות הטבה, אבל אם אנחנו רוצים באמת לעזור – בואו נעשה אותה וולונטרית

אליהו דלל:  זו בדיוק הנקודה

אליהו דלל:  יש פה משהו שבו אתם רוצים לעזור, ולהקל גם עליכם וגם על האזרח, אז בואו ותעשו את זה וולונטרי, ויותר מכך, גם תגדילו את זה מ-107,000 ₪ ל-150,000 ₪

אליהו דלל:  ה-150,000 ₪ נובע מהשכר הממוצע במשק כפול 12 חודשים, וזה נשמע הרבה יותר סביר

אליהו דלל:  על זה אני מוכן ללכת

אליהו דלל:  תודה

ינון אזולאי: חבר הכנסת ולדימיר, בבקשה

ולדימיר בליאק: תודה רבה, אדוני היושב-ראש

ולדימיר בליאק:  אני, בדומה לירון, אוהב את החוק הזה

ולדימיר בליאק:  הוא גם נכלל בחוק ההסדרים הקודם, שלא הצלחנו להעביר בקדנציה הקודמת

ולדימיר בליאק:  אני רוצה שתבינו שאני לא מקל ראש גם בצורך לא להגיש הצהרת הון, כי יש היום הרבה מאוד עוסקים מורשים; רואי חשבון, מהנדסים או עורכי דין

ולדימיר בליאק:  גם עם אפס הכנסות, או עם 30,000 ₪ בשנה, הם נאלצים להירשם כעוסקים מורשים, וזה יעזור להם

ולדימיר בליאק:  אני כן חושב שיותר נכון יהיה להגדיר את זה כמסלול נוסף, ולא לחייב את כל העוסקים המורשים להירשם כעוסקים זעירים

ולדימיר בליאק:  אני חושב שזה יעזור להרבה מאוד אנשים

ולדימיר בליאק:       לגבי ה-20%, אני רוצה לראות את המספרים לפי ענפים

ולדימיר בליאק:  לתחושתי, יותר נכון יהיה להגדיל את זה

ולדימיר בליאק:  אני לא יודע לכמה, אם ל-25% או 30%, אבל לדעתי זה חייב להיות יותר, כי 20% נראים לי מעט

ולדימיר בליאק:      לגבי אי-ניכוי אותם ה-52% מהביטוח הלאומי: אני לא מבין את המהלך הזה, כי זה מגדיל את האפליה בין שכירים לעצמאים

ולדימיר בליאק:  אני לא מבין את הרציונל

ולדימיר בליאק:  אולי תסבירו לי ואני אשתכנע

ולדימיר בליאק:  בהנחה ונצליח לתקן את הדברים האלה – אני חושב שזה חוק טוב

ולדימיר בליאק:  תודה

ינון אזולאי: אוקיי

ינון אזולאי:  תרשמו לפניכם שאלה: במסלול החדש, אדם שעובר מלהיות עוסק זעיר לעוסק מורשה, כי הוא נפל לעוסק מורשה בגלל הדיווחים שלו, יוכל לחזור אחר כך לחזור להיות עוסק זעיר? כי היום, בין עוסק פטור - - -     

קריאה: צריך לחכות שנתיים

ינון אזולאי: אוקיי

ינון אזולאי:  אבי נוימן, לשכת רואי החשבון

ולדימיר בליאק: רק עוד משפט

ולדימיר בליאק:  להבדיל מהחברים, אני לא חושב שצריך להגדיל את זה ל-150,000 ₪, כי יש בזה הרבה מאוד חסרונות

ולדימיר בליאק:  אני יכול להסביר, אבל אולי בהזדמנות אחרת

ינון אזולאי: אבל אולי זה באמת מצב הביניים שיכול להיות בין עוסק זעיר לבין עוסק פטור

אבי נוימן: זה לא מזיק להגדיל בכל מקרה, זה בטוח

אבי נוימן:  אבי נוימן, לשכת רואי החשבון

אבי נוימן:  אנחנו היום נמצאים בדיון של "מיטיב" ו-"להקל"

אבי נוימן:  גם אני הייתי שם עד אתמול בערב, כשקראתי את התקנות

אבי נוימן:  אנחנו די מברכים על החקיקה, אבל אתמול, כשקראתי את התקנות – ירדה לי ההתלהבות

אבי נוימן:  זו טיוטת תקנות שפורסמה ממש לפי יומיים, ואני לא בטוח שזה ממש מקל מבחינת המועדים

אבי נוימן:  אני לא אחזור על כל התיקונים שהציע ידידי, יושב-ראש לשכת יועצי המס, מר גינדי; אני רוצה דווקא לדבר יותר במאקרו

אבי נוימן:      אנחנו רוצים שתהיה כאן פשטות של הדיווח; שבן אדם ייכנס למערכת פעם אחת בשנה, וזהו

אבי נוימן:  אם הוא ייכנס פעמיים בשנה, הוא יתחיל לחשוב: "אני צריך להיכנס בפעם הראשונה כדי לדווח על מחזור משוער, לקבל איזה שהוא תיאום מס, ואז בסוף השנה להיכנס עוד פעם, לתקן ולדווח, ואם לא דיווחתי עד סוף ינואר – אני נפלט החוצה מפטורי הגשת דין וחשבון", שזה בעצם מקשה על כך המערך הזה

אבי נוימן:      הרעיון הוא לפשט את התהליך

אבי נוימן:  אני מאוד אוהב להקשיב לדיון מטעם חברי הכנסת, שלא נמצאים ברזי התיקונים הקטנים שאנחנו מבקשים, אבל ב-Common Sense אומרים: אנחנו רוצים מהלך שיהיה פשוט

אבי נוימן:  חבר הכנסת בליאק ציין – איפה הרפורמה שכוללת את מערך הדיווחים הכולל בכל המוסדות, בין אם זה מס הכנסה, ביטוח לאומי ומע"מ? אנחנו מבינים שהתיקון כאן מתייחס אך ורק למס הכנסה, והוא לא מתייחס למע"מ

אבי נוימן:  לכן, אני חושב שצריך להסתכל גם על ניכוי ההוצאות הנורמטיבי

אבי נוימן:  כמו שחבר הכנסת בליאק ציין, 20% זה מעט מדי; לשכת רואי החשבון חושבת שצריך לאפשר 35%, ומעבר לכך, לעשות את כל התיקונים הנדרשים, לרבות פישוט מערך הדיווח, כי זה לא יעודד את האנשים לבוא למסלול הזה

אבי נוימן:      (היו"ר משה גפני)     

משה גפני: תודה רבה

משה גפני:  אימאן, בבקשה

אימאן ח'טיב יאסין: אני כן רוצה להתייחס למסגרת הכללית

אימאן ח'טיב יאסין:  זה טוב לפשט את אופן ההגשה והנגישות לגבי הדיווחים וההתעסקות מול רשויות המס, אבל בצד השני, צריך תמיד לזכור שאנחנו מדברים כאן על אנשים שהכנסתם באמת מועטה, ויש להם הוצאות שצריך לקחת בחשבון

אימאן ח'טיב יאסין:  לאנשים שעובדים כפרילנסרים, למשל, יש הרבה הוצאות על דלק, ויש עלייה במחירים כל הזמן

אימאן ח'טיב יאסין:  אי אפשר, בזמן שיש עלייה במחירים, להנמיך את אחוז ההוצאות שכרוכות בכך

אימאן ח'טיב יאסין:  לכן, אני חושבת שמן הראוי לתת אפשרות להוצאות סבירות, על 35%, ולפעמים אפילו 45%

אימאן ח'טיב יאסין:  זה המצב הקיים, בלית ברירה, אחרת לאנשים אין אופציות אחרות

אימאן ח'טיב יאסין:  אני רוצה להתייחס גם לסוגייה של לוחות הזמנים; עד מתי זה קורה, ואיך יתייחסו לזה אחר כך?     

משה גפני: טוב, תודה רבה

משה גפני:  עאידה

עאידה תומא סלימאן: תודה, כבוד היושב-ראש

עאידה תומא סלימאן:  אני מצטרפת לאלה שבירכו על המסגרת הכללית; על הרעיון עצמו, של לפשט את התהליך ולעשות אותו יותר ידידותי, במקום להקשות עליהם, אבל אני חושבת שאנחנו לא חייבים לקבל את העיקרון של להיכנס עכשיו וולונטרית, גם בחקיקה

עאידה תומא סלימאן:  כלומר, אנחנו לא חייבים לקבל את החבילה כולה; אנחנו יכולים גם להיות ביקורתיים על הצדדים שאנחנו חושבים שפוגעים, ולנסות להיטיב כמה שאפשר

עאידה תומא סלימאן:       צריך לתת מענה לשאלות שעלו, גם בנושא של הביטוח הלאומי, וגם בעניין של הכפייה של זה על העסקים, באיזה שהוא שלב, בלי לתת להם את האפשרות לבחור את המסלול המתאים יותר עבורם – במיוחד כשהחזרה משלב א' לשלב ב' היא הרבה יותר קשה

עאידה תומא סלימאן:  אם נכריח אותם ואז הם יראו שזה מקשה עליהם יותר – הם לא יוכלו לחזור בחזרה

עאידה תומא סלימאן:  צריך לתת לזה תשובה

עאידה תומא סלימאן:      כשאמרת שנכנסת ושהיו עיתונאים, שאלתי אותך: "העיקר בירכת באותו היום?"

עאידה תומא סלימאן:  זהו, הם קיבלו את מה שהם רצו

עאידה תומא סלימאן:  אתה באמת רוצה שהם יעשו את זה?      

משה גפני: תודה רבה

עאידה תומא סלימאן: שנייה

עאידה תומא סלימאן:  אני חושבת שהגיע הזמן לעשות את ההעלאה, בדיוק כמו שהבטיחו אז: לקחת את הממוצע, להכפיל אותו ב-12 ואז להעלות את הרף לשם

עאידה תומא סלימאן:  לא יכול להיות שהכל מתייקר, ההוצאות הרבה יותר גבוהות, וההכנסה עדיין נשארת באותו הרף

משה גפני: כמה את מציעה?     

עאידה תומא סלימאן: אני הצעתי שניקח את הממוצע ונכפיל אותו ב-12

משה גפני: כמה זה יוצא?     

עאידה תומא סלימאן: בסביבות ה-150,000 ₪

עאידה תומא סלימאן:  אם אפשר רק לקבל תשובות על השאלות שעלו, שבאמת יכולות להוות מכשול אמיתי, כדי שנדע לאן אנחנו הולכים

משה גפני: תודה רבה

משה גפני:  יורם מועלמי

משה גפני:  מה זה מפלגת העצמאים?     

יורם מועלמי: אולי בקרוב אנחנו נשב פה ביחד, באותה הוועדה

ולדימיר בליאק: היא התמודדה בבחירות האחרונות

משה גפני: אני סתם שואל

משה גפני:  אתה יכול לדבר בלי בעיה, הכל בסדר

יורם מועלמי: המפלגה התמודדה בבחירות האחרונות

יורם מועלמי:  אני היושב-ראש

יורם מועלמי:  נעים מאוד

משה גפני: אתה היושב-ראש? זאת אומרת, אתה יכול להיות ראש ממשלה

יורם מועלמי: לא

יורם מועלמי:  מספיק לי להיות פה לידך

משה גפני: באמת?     

יורם מועלמי: תודה, כבוד היושב-ראש

משה גפני: בבקשה

יורם מועלמי: אני חושב שהאדונים רועי כהן וירון די היטיבו

יורם מועלמי:  אני רוצה לגעת קצת בעניין של ה-150,000 ₪

יורם מועלמי:  לפני שנה, משהו כזה, אני ביקשתי מרשות המסים, לפי חוק חופש המידע, את הפרוטוקולים ממתי שנקבעו הסכומים, וקיבלתי תשובה הזויה: לרשות המסים ולמשרד האוצר אין בכלל את הפרוטוקולים של איך נקבע הסכום של ה-107,000 ₪, שנמצא היום בהצמדה

יורם מועלמי:  מאז 2013 לא הייתה שום התייחסות לסכום תקרת העוסק הפטור, ואין בפרוטוקולים שום ניתוח שמדבר על למה הסכום הזה הוא 107,000 ₪, ולא 120,000 ₪, 130,000 ₪ או 150,000 ₪

משה גפני: ערן, בוא תשב פה באיזה מקום

ולדימיר בליאק: הנה, באו הכלים הכבדים

ינון אזולאי: כל העוצמה במקום אחד, אתה יודע מה זה?      

משה גפני: לכן רציתי קצת להפריד; לא הצלחתי

ינון אזולאי: כן, לפזר את זה

משה גפני: כן?     

יורם מועלמי: אני חושב שלב הדיון פה צריך להיות על העלאת תקרת העוסק הפטור ל-150,000 ₪, ואני אסביר: כנראה שהרבה מהנוכחים פה לא מבינים עד כמה זה יכול לעזור למדינה מבחינת ההכנסות

יורם מועלמי:  זה קשה לשמוע, גם לכם, כחברי הכנסת, וגם לרשות המסים, אבל כשעוסק פטור מגיע לתקרת ה-107,000 ₪ קצת לפני, הוא צריך לעשות את השיקול שלו – האם הוא מוציא חשבונית או לא? יש לא מעט עוסקים, ויש גם לא מעט מקצועות שלא נמצאים היום בהגדרת העוסק הפטור, ולא מעט מהם עובדים בשחור כשהם מגיעים לתקרה של 107,000 ₪, וזהו הפסד עצום של הכנסה למדינה

יורם מועלמי:       קח בחשבון שאם אנחנו מעלים את התקרה ל-150,000 ₪, אתה יוצר פה עוד מדרגה של 42,000 ₪, בה אותם העסקים ידווחו

יורם מועלמי:  ברגע שאתה מצמצם את זה ל-107,000 ₪, אתה מגביל אותם, ואז הם עוצרים בחודש נובמבר או דצמבר ולא מדווחים על אותה הכנסה

יורם מועלמי:      איך זה קשור לעניין? יש פה יוקר מחיה, שבכלל לא דיברו עליו

יורם מועלמי:  המחירים פה, כמעט בלי יוצא מן הכלל, של הדלק, של הארנונה או של השכירות, עלו בכמעט 30%-40%

יורם מועלמי:  תקרת העוסק הפטור אמורה לשקף את יוקר המחיה

יורם מועלמי:  מה זה 107,000 ₪? זה 8,500 ₪ בחודש

יורם מועלמי:  בנוסף לכך, גם בעניין ה-20%, אני גם מברך ומצטרף לאדונים פה, אבל רק במסגרת וולונטרית, כדי להפחית בירוקרטיה

משה גפני: תודה רבה

יורם מועלמי: תודה רבה לך

משה גפני: ברוך שניר, התאחדות המלאכה והתעשייה, בבקשה

ברוך שניר: ברוך שניר, סמנכ"ל כלכלה, התאחדות המלאכה והתעשייה

ברוך שניר:  20% התרת הוצאה במסגרת המסלול הנורמטיבי, בכל מקרה מחייב הצגה של נתון אמפירי: בכמה נישומים מדובר מתוך 400,000 הנישומים שדיברו עליהם? בוודאי ובוודאי כאשר לשכת רואי החשבון באה ואומרת שניכוי ההוצאה הרצוי צריך להיות 35%

משה גפני: אז מה אתה מציע?     

ברוך שניר: כרגע מוצע מסלול ניכוי נורמטיבי של 20%

ברוך שניר:  ככל שלשכת רואי חשבון אומרת שהמסלול הנכון הוא 35% – צריך ללכת לכיוון הזה, אלא אם כן רשות המסים מציגה נתונים אחרים

ברוך שניר:      לגבי הנושא של הדיווח עצמו: גם הדיווח עצמו, בדומה לשכירים שמדווחים, מחייב הכרה של כל עולם הזיכויים והניכויים במס הכנסה

ברוך שניר:  ככל שבעלי עסקים, שלא שולטים בתחום הזה, יבצעו טעויות – ברור שהפתרון הוא לגשת למייצגים, כך שאני לא כל כך בטוח, בהיבט הזה, שהתלות במייצגים הולכת ופוחתת

משה גפני: תודה רבה

משה גפני:  בבקשה, מי אדוני?     

אבנר עמר: שמי אבנר עמר, יושב-ראש ועדת הקשר של לשכת רואי החשבון

אבנר עמר:  אני רוצה לגעת דווקא בנקודות שנוגעות לעניין של ההפשטה

אבנר עמר:  מירי, אם אפשר לדעת, בכמה תיקי עוסקים פטורים, שאין להם עסק אחר, מדובר?      

מירי סביון: זה לא עסק אחר; עסק יש אחד, אבל הכוונה היא שאין להם הכנסה אחרת

אבנר עמר: שאין להם הכנסה נוספת, כן

מירי סביון: בערך 50% מהמספרים

אבנר עמר: לכן, אני חושב שיהיה זה נכון, וזה ייתר הרבה מאוד מהשאלות שעלו כאן, לקחת דווקא את העוסקים האלה, שאין להם הכנסה אחרת

משה גפני: ואלה שכן עוסקים במשהו נוסף?     

אבנר עמר: ימשיכו כמו שהיה עד היום; אותו הדבר

אבנר עמר:  ואז לא עולות כל השאלות הנוספות

אבנר עמר:  דבר נוסף, מירי, במידה ואנחנו הולכים לכיוון הזה, מה קורה עם חייבי עוסק מורשה? מהנדסים וכן הלאה

אבנר עמר:  האם גם הם ייכללו באפשרות להיות עוסק זעיר, במידה וזה העיסוק היחיד שלהם?     

משה גפני: תכף אני אבקש שתשיבו

משה גפני:  ירון, רצית להוסיף משהו?     

קריאה: אישרו את זה

ירון גינדי: אתה לא היית, כבוד היושב-ראש

ירון גינדי:  אני העליתי את העובדה שברגע שאנחנו מאפשרים את זה לכל עם ישראל, מה שנקרא, ואם אני שכיר שמרוויח 500,000 ₪ - ברור שאני אתן לו ייעוץ חוקי לעשות דבר כזה

ירון גינדי:  אתם תעלו פה את הרף ל-35%, ואני מחר בבוקר אתן לו הטבת מס של 35,000 ₪ שבכלל לא מגיעה לו

ירון גינדי:  החוק הזה יאפשר אין-סוף מניפולציות

משה גפני: אתה מתנגד לחוק?     

ירון גינדי: לא, אני בעד החוק, אבל אני אומר שהחוק הזה צריך לחול רק על מי שההכנסה היחידה שלו היא עוסק פטור

ירון גינדי:  אם אני גם שכיר – החוק הזה לא יחול עליי, כי אנחנו נעשה מהחוק הזה חגיגה

ירון גינדי:  לא תהיה במה שבה אני לא אתן ייעוץ מס על איך כל אחד במדינת ישראל יכול לקבל הטבת מס של 35,000 ₪

משה גפני: תודה רבה

משה גפני:  הבנתי

משה גפני:  רשות המסים

יונתן סורוצקין: יונתן סורוצקין מפורום קהלת

משה גפני: מה זה פורום קהלת?     

יונתן סורוצקין: זה מכון מחקר פה בירושלים

משה גפני: במה אתם קשורים לעניין הזה?     

יונתן סורוצקין: כחלק ממשימות הפורום, אנחנו עוסקים בחירויות פרט, וזה כולל הפחתת בירוקרטיה ותמיכה בחוק הזה

משה גפני: גם לומדי תורה הם בחירויות הפרט אצלכם?      

יונתן סורוצקין: מה? סליחה?     

משה גפני: לא, שום דבר

קריאה: חירויות פרט/דיקטטורה

יונתן סורוצקין: אני אשמח לענות על כל דבר

משה גפני: אל תענה; דבר, בבקשה

משה גפני:  אני רק רציתי לדעת מה זה חירויות פרט

ינון אזולאי: אתה יכול למקד את השאלה?     

משה גפני: לא

ינון אזולאי: תודה

משה גפני: יגיע הזמן בו נמקד גם את השאלה

יונתן סורוצקין: אני אשמח לענות על כל שאלה - - -     

משה גפני: אין צורך, אתה לא צריך לשמוח מזה

ולדימיר בליאק: לא שאלנו

ינון אזולאי: בוועדת החוקה ישאלו

יונתן סורוצקין: בנושא הפחתת הבירוקרטיה, יש כאן בעיה קטנה: אמנם עוסק זעיר, שהוא גם עוסק מורשה במע"מ, לא צריך לאסוף את החשבוניות כי יש לו ניכוי נורמטיבי במס הכנסה – אבל אין לו ניכוי נורמטיבי במע"מ

יונתן סורוצקין:  הוא עדיין צריך לנהל הנהלת חשבונות, והוא עדיין צריך לדווח מע"מ פעם בחודשיים

ערן יעקב: לא

ערן יעקב:  עובדתית, מה שאתה אמרת הוא לא נכון

קריאה: הרבה דברים בעובדות שלהם הם לא משהו

משה גפני: מותר להגיד פה גם דברים לא נכונים; אפשר לתקן אותם

ינון אזולאי: פשוט לא היית פה כשהוא אמר את זה, ערן

משה גפני: אני גם לא רוצה שיגידו שאני מונע מפורום קהלת להעלות פה דברים

משה גפני:  אתה לא מכיר את זה, זה שייך - - -     

ינון אזולאי: מה שבינתיים הם יגידו זה שאתה מפריע להם לדבר

יונתן סורוצקין: כפי שאנחנו מכירים, בחקיקה אין ניכוי נורמטיבי למע"מ

יונתן סורוצקין:  יכול להיות שאני טועה, אני אשמח לתיקון

משה גפני: אנחנו נבקש מהם התייחסות

משה גפני:  תודה רבה, אני מודה לך

ינון אזולאי: רק משהו קטן לפני זה, הרב גפני

ינון אזולאי:  רשות המסים, אמרתם שיש כ-400,000 עוסקים פטורים בסך הכל

ינון אזולאי:  כמה מתוכם פעילים?     

ערן יעקב: לא כולל מחזור אפס

ינון אזולאי: 400,000 שהם פעילים?     

ערן יעקב: כן

ינון אזולאי: כמה מתוכם עוברים בשנה להיות עוסק מורשה?      

ערן יעקב: אני לא יודע להגיד לך בדיוק

ינון אזולאי: רק מי שלא יודע – ערן יעקב, מנהל רשות המסים

ארז מלול: יש גבול

ארז מלול:  הוא צנוע, אבל מי לא יודע מי זה ערן יעקב?     

ינון אזולאי: אני פשוט עוזר לו

ינון אזולאי:  בגלל שזה הוא – אז אני מציג אותו

ארז מלול: אנשים הולכים עם תמונה שלו

ערן יעקב: תודה רבה

ינון אזולאי: אתה צריך הנחה במס?     

ארז מלול: אני רוצה לומר לך משהו: העבודה עם ערן היא כזאת שהוא זמין, קשוב, ענייני, ואין מי שלא מכיר אותו ומעריך את העבודות שלו

ולדימיר בליאק: אנחנו פותחים סבב התייחסות לערן

משה גפני: רבותיי, אנחנו לא נצביע היום

ינון אזולאי: למה?     

עאידה תומא סלימאן: כי הוא הבטיח לחמד

משה גפני: לא נצביע

משה גפני:  יש חגיגה של דרוזים

ולדימיר בליאק: רגע, אין איזה שהם חגים בשבוע הבא?     

ינון אזולאי: יש

עאידה תומא סלימאן: אצל הדרוזים

משה גפני: בדיוק

משה גפני:  אז על זה, כנראה, לא נצביע

משה גפני:  אני מבקש התייחסות של רשות המסים – שאיתה נבוא בסופו של דבר להצבעה, בעזרת השם – לכמה דברים שעלו פה: עלה פה העניין, שאמר ירון גינדי, שזה יכול להוות פתח לדברים שאתם לא מתכוונים אליהם, אז צריך לשקול האם לעשות את זה רק על כאלה שאינם עובדים בעבודה אחרת, שאינם שכירים וכו'; גם מה שהעלה רועי, שהיה אצל שר האוצר הקודם - - -     

עאידה תומא סלימאן: הקודם-קודם

משה גפני: כן, אבל אצלי, הקודם – הכוונה היא לכחלון

קריאה: אתה משהו מיוחד, בקטע טוב מאוד

עאידה תומא סלימאן: זה הקדמון

קריאה: אין עליו, אין

משה גפני: הוא אומר שהייתה מסיבת עיתונאים ב-2018, ואמרו לו שדובר על 150,000 ₪; לא על 107,000 ₪

משה גפני:  מאז הייתה אינפלציה

משה גפני:  האם אתם יכולים להגיע להצבעה עם הסכמה על 150,000 ₪? זה הדבר הנוסף

משה גפני:  אני מבקש, 20% זה לא מספיק

משה גפני:  אני רוצה להגיע ל-35%, כמו שנאמר קודם

משה גפני:  אני אשתדל לשכנע את חברי הוועדה שיצביעו בעד

משה גפני:  ינון

עאידה תומא סלימאן: ומה עם הביטוח הלאומי?     

ינון אזולאי: 	כולם נתנו התייחסות לערן?     

משה גפני: רגע, שלא תהיה טעות – אין הצמדות

משה גפני:  אתם הולכים לעשות טוב לאנשים, ותישארו רק עם הטוב

משה גפני:  הטוב הוא שהאדם יכול לבחור

קריאה: שזה יהיה וולונטרי

משה גפני: הוא יכול ללכת למסלול שהצעתם, או שהוא יכול להישאר במסלול שבו הוא נמצא

משה גפני:  לא צריך לקשור את זה עם הפטור במע"מ

ינון אזולאי: גינדי, זה מכניס לך גם כסף? או שלא?     

קריאה: היו שם עוד כמה דברים כשלא היית, שצריך להתייחס אליהם

משה גפני: אני מבקש התייחסות

משה גפני:  הרי, אני לא מצביע עכשיו

משה גפני:  מי שהולך להשיב עכשיו הוא ערן יעקב, מנהל רשות המסים מהטובים ביותר; רציתי להגיד הטוב ביותר, אבל אז אני כאילו פוגע בקודמים

משה גפני:  אני מבקש להתייחס בכבוד למה שהוא משיב עכשיו

ערן יעקב: תודה רבה

ערן יעקב:  אני אנסה להשיב על חלק גדול מהדברים שהועלו פה ולתת התייחסות, ואני מניח שמירי תשלים אותי פה

ערן יעקב:  ראשית, אנחנו עשינו פה צעד, שאני אומר לכם בכנות - - -     

ינון אזולאי: הייתה לי שאלה נקודתית בעניין; הייתי בזכות שאלה

ערן יעקב: חבר הכנסת ינון, אני אענה

ערן יעקב:  זה משהו שבדקנו מזמן, אז אני לא יכול להתחייב עליו, אבל כשבדקנו, בזמנו, היו לפחות 25%, מתוך אותם עוסקים פטורים במע"מ, שהיו מתחת לסכום האמור, ועדיין העדיפו להיות עוסקים מורשים

ערן יעקב:  זה עונה לשאלה שלך מהצד השני, כי זה הנתון שיש לי זמין בראש - - -     

ינון אזולאי: אתם אמרתם לי נתון של כ-400,000 עוסקים פטורים

אלישיב ממן: לא פטורים; פטורים ומורשים, עד מחזור של 107,000 ₪

ינון אזולאי: פטורים ומורשים?     

ולדימיר בליאק: כן, כי יש גם מורשים שהם - - -     

ינון אזולאי: וכמה פעילים יש בתוך הפטורים?     

אלישיב ממן: כולם

ינון אזולאי: אני אתן לך נתון ממרכז המחקר והמידע של הכנסת

ינון אזולאי:  רשות המסים שאלה אתכם את השאלה הזו ולא ענו להם, אבל הלמ"ס ענה להם שיש כ-183,294

ינון אזולאי:  זה חשוב שתתנו למרכז המחקר והמידע של הכנסת את הנתונים, כי אם הנתון שלכם נכון, והוא סותר את הנתון של הלמ"ס - אם הוא מסוף 2021, בכמה עלו? בוא נגיד שבעוד 10%? 20%? 30%? – אנחנו עדיין לא מגיעים לנתונים שאתם נותנים לנו

ינון אזולאי:  זה מאוד חשוב, ולא סתם שאלתי את השאלה הזו

ערן יעקב: אוקיי

ערן יעקב:  אתה צודק, צריך שהנתונים יהיו, ואנחנו עובדים באופן שוטף עם הממ"מ

ערן יעקב:  אם יש איזו שהיא בעיה, אז אנחנו נהיה זמינים, כמובן, גם בעולם הנתונים

ינון אזולאי: אני גם רוצה לדעת כמה בסך הכל יש לנו? כמה עוברים בכל שנה? עד כמה החוק הזה באמת מועיל ומיטיב?      

ערן יעקב: בשמחה

ערן יעקב:  אנחנו נשמח ונענה גם לשאלות

ערן יעקב:  אני רוצה להתייחס גם לתהליך וגם למה שנעשה פה

ערן יעקב:  אני חושב שכולכם שמעתם את מגוון הדברים שהועלו פה

ערן יעקב:  אחד הדברים שהועלו פה הוא שזה יוצר חשיפה; גינדי צודק בכך

ערן יעקב:  לחשיפה הזו יש משמעות, ויכול מאוד להיות שיהיו כאלה שינצלו את זה

משה גפני: אם תוכל לא להיות נחרץ בתשובות

משה גפני:  בכל אופן, תהיה הצבעה בעוד כמה ימים

משה גפני:  אתם אנשים חכמים, ואתם יודעים שכדי להצביע על כל מה שאתם מבקשים – צריך רוב

משה גפני:  ואם אני מתחייב על רוב - - -     

ינון אזולאי: אבל לא תמיד הרוב קובע

ולדימיר בליאק: אצלנו בוועדה כן

משה גפני: אצלנו בוועדה כן

ינון אזולאי: נכון, גם העברנו את ההצבעה

ינון אזולאי:  ולדימיר, אתה צודק

ולדימיר בליאק: הכל שפיט פה

ולדימיר בליאק:  אצלנו בוועדה, אנחנו מחליטים על הכל

ולדימיר בליאק:  האם זה בוקר או ערב - - -     

ערן יעקב: אני רוצה להגיד משהו שקשור דווקא לזה

ערן יעקב:  במשך שנים רבות, אנחנו שמענו את הוועדה הזו, וגם שמענו את העוסקים ואת הקול שעולה, לא מעט, מעסקים

ערן יעקב:  חלק מהקולות אומרים לנו שנקל, שנוריד את העלויות בעולם של יוקר מחיה; מדינת ישראל היא לא מדינה זולה, אבל את זה אתם יודעים טוב ממני

ערן יעקב:  עלו המון קולות כאלה במשך השנים

ערן יעקב:  לכן, אנחנו ניסינו לחפש מודל

ערן יעקב:  אגב, היינו בשיח בעבר גם עם קהלת על העניין הזה, כי גם להם היה איזה שהוא מודל, אפרופו

ערן יעקב:  הדבר הזה נמצא בשיח לא מעט שנים, ואנחנו ניסינו למצוא דרך שבאמצעותה נוכל להקל - - -     

משה גפני: הוא אמר שהוא היה בקשר עם קהלת?     

עאידה תומא סלימאן: כן

ינון אזולאי: אולי הוא היה צריך רפורמה משפטית

ערן יעקב: הם הציגו איזה שהוא מודל - - -     

משה סולומון: כנראה שיש להם מה לתרום למציאות כאן, אז זה טוב שדיברו איתם

ערן יעקב: אנחנו מדברים עם כל מי שפונים אלינו; אנחנו גוף ציבורי של משרתי ציבור

קריאה: האמת שזה נכון, מניסיון אישי

ערן יעקב: אין מישהו שאנחנו לא מאפשרים לו לקבל מידע, ולהשתתף איתנו גם בחשיבה וגם בעשייה

ערן יעקב:  אנחנו עובדים בשקיפות מלאה, ככל שהחוק מאפשר לנו, כמובן

ערן יעקב:  תחת הדבר הזה, ניסינו למצוא מודלים שגם יהוו פתרון ל- "Gig Economic"שקורית; לכלכלת החלטורות; זה אומר שיש רבים שעובדים עם מקורות הכנסה שונים

ערן יעקב:  העולם משתנה, הטכנולוגיה משתנה, הציבור משתנה והדורות משתנים, ולכן אנחנו ניסינו למצוא מודל שינסה להיות בקו משותף עם כל הקשיים, ויש המון קשיים, שנוצרו עם הזמן

ערן יעקב:       ניסינו למצוא מודל שנוכל לשקף, לאפשר ולתפעל אותו גם בצורה מחשובית, כי מי כמוכם יודע, ומי שעוסק בכך יודע, שיש המון מודלים תיאורטיים; אפשר לדבר הרבה, אבל בסוף – צריך לגרום לכך שהדבר יקרה

ערן יעקב:  לכן, אנחנו בחרנו מודל שגם נוכל ליישם אותו, בסופו של יום, ולהביא אותו כך שגם נוכל לתפעל אותו

ערן יעקב:  לאחר כל זה – זה לא חף מסיכונים

ערן יעקב:  יש סיכונים, כמו שאמר פה גינדי, שיעשו לנו Abuse כזה או אחר; לקחנו את זה בחשבון ואנחנו מנהלים את הסיכון

ערן יעקב:       לאור כל הסיכונים שבחנו, חשבנו שלא נכון לעלות מעל ה-107,000 ₪, שגם כך התקדם עם עליית המדד, שגם היום כבר משקף כמעט כמחצית מהעוסקים

ערן יעקב:  לכן, חשבנו שלא נכון להעלות את הסכום, ומעוד סיבות רבות, שלא אמנה אותן פה

ינון אזולאי: אבל תיתן את התשובה בעניין הזה, שאמרו שכבר הייתה הסכמה שלכם

ערן יעקב: יכול מאוד להיות; אני לא מכיר כזו הסכמה

ערן יעקב:  היו המון דברים; הסכמה – כנראה שלא הייתה, כי אם הייתה הסכמה – זה היה קורה

אליהו דלל: למה שלא תאפשרו וולונטרי?     

קריאה: מה עם שאר הדברים?     

ולדימיר בליאק: למה לא להוסיף את זה כמסלול נוסף?     

ערן יעקב: אני רוצה להתייחס

ערן יעקב:  יש פה יו"ר חשוב, אני מכיר אותו הרבה שנים

ערן יעקב:  אנחנו נבחן, כמובן, את רוב הדברים שעלו פה

ערן יעקב:  עלה פה העניין של ה-20%, ואמרתם שאולי 35%

ערן יעקב:  אני לא בטוח ש-35%, אבל אני חושב שנכון יהיה לבחון את זה

משה גפני: אפשר לבחון גם 40%

ערן יעקב: אני רוצה להזכיר שאפשר גם להיכשל בבחינות

ערן יעקב:  לכן, בעניין של הבחינה – יש משמעות

ערן יעקב:  כשאתה עושה מודל נורמטיבי – אתה לוקח סיכונים

ערן יעקב:  למה? כי יכול מאוד להיות, וזה נאמר פה, שאותו אחד שנותן שירותים, שעצם זה שנתתי לו 20% הוצאה – זה בשבילו חגיגה

ערן יעקב:  אין לו כמעט הוצאה

ערן יעקב:  ויכול להיות שלאחר לא יתאים 20%, כי הוא צריך 35%

ערן יעקב:  זה נכון

ינון אזולאי: מה הממוצע? מרכז המחקר והמידע של הכנסת אומר שהממוצע הוא 35%

ערן יעקב: כמו שאמרתי כרגע, אנחנו נבחן את הדבר הזה

ערן יעקב:  צריך להבין שלדבר הזה יש השלכות, גם לכאן וגם לכאן, ויש לזה מחיר כלכלי

ערן יעקב:  ראיתם שגם אנחנו הבאנו, ואמרנו שבשנתיים הראשונות נאפשר לעסק חדש לבחור את הנתיב שבו הוא רוצה להיות

ערן יעקב:  דברים נוספים שהועלו: גם את עניין הבירוקרטיה ואת עניין הוולונטריות – אמרתי; את עניין ההוצאה אמרתי שנבחן

ערן יעקב:  לגבי עניין תיאום המס והקושי – בסך הכל צריך לעשות שתי פעולות ולהיכנס איתן למחשב

ערן יעקב:  אני אומר יותר מזה: אנחנו הבאנו את המודל הזה כדי להקל, כדי לחסוך כסף לאנשים ולאפשר להם להגיש את הדו"ח בצורה פשוטה וקלה

ערן יעקב:  אי אפשר לקחת את הדבר הזה לצד השני ולהגיד: אחרי שעשינו את זה – אנחנו עכשיו רוצים גם להגדיל

ערן יעקב:  אתם ראיתם ושמעתם פה שלדבר הזה גם יש סיכונים לא מועטים

ערן יעקב:  אגב, אלה היו השאלות הראשונות שנשאלנו, מבחינת השר

ולדימיר בליאק: התייחסת להצעה של גינדי? להחיל את זה רק על אלה שזו ההכנסה היחידה שלהם?     

ערן יעקב: אנחנו עושים חלק מהחקיקה הזו גם כדי לטפל דווקא באותה אוכלוסייה

ערן יעקב:  נגיד ואני מורה שכיר, והחלטתי לתת שיעורים פרטיים

ערן יעקב:  לצערי, הרבה פעמים קורה שיש כאלה שגם בוחרים לא לדווח

ערן יעקב:  נניח שיש כאלה

ערן יעקב:  לאותם כאלה, אנחנו באים ואומרים: יש לך פה מודל, פלטפורמה נורא פשוטה וקלה

ערן יעקב:  אתה לא צריך לפנות ולפתוח

ערן יעקב:  נכון שיכול מאוד להיות שנגיע למצב בו ינצלו את זה לרעה; אנחנו ננסה לסתום את הפרצה הזו בחקיקה

ערן יעקב:  אני בטוח שהאנשים המכובדים והמלומדים פה יעזרו לנו לגרום לכך שנוכל לסתום את הדבר הזה גם בחקיקה, ולייצר סעיף אנטי-תכנוני גם לעניין הזה

ערן יעקב:  אין לי ספק; יש פה אנשים מדהימים וחכמים, ואני בטוח שהם יעזרו לנו, כמו שהם עוזרים לנו תמיד, בלמנוע הון שחור

ערן יעקב:  אין לי ספק שהם יבואו עם הצעה מדהימה, שתאזן בין הצורך לאפשר לעסקים הקטנים יותר קלות של עסקים, לבין הצורך של מדינת ישראל למנוע שיהיה Abuse

משה גפני: היה חסר רק שתגיד בסוף: "לתפארת מדינת ישראל"

ינון אזולאי: הוא יבוא עם הטבות נוספות

משה גפני: ערן, לפני שמירי סביון מתייחסת, אני רוצה להגיד לכם שאין לכם הרבה זמן, מכיוון שלנו אין הרבה זמן

ולדימיר בליאק: לא

ולדימיר בליאק:  לנו יש; להם אין

קריאה: תצביע על זה

ינון אזולאי: לא כדאי לך; זה בטוח לא עובר עכשיו

משה גפני: אין לכם הרבה זמן, וגם לנו אין הרבה זמן, כתוצאה מהמציאות שבה אנחנו חיים עם הנושא של חוק ההסדרים

משה גפני:  יכול מאוד להיות, ותיקחו גם את זה בחשבון, שלא נצביע בכלל על הדבר הזה, בגלל שלא יהיו לנו תשובות מכם

משה גפני:  אני רוצה שיהיו תשובות הגיוניות ונורמליות

משה גפני:  אתם מכירים אותי, ויודעים על מה אני אצביע, ומה פתאום שתראו שאני נסעתי לפראג

משה גפני:  אני אמרתי את זה בישיבת הסיעה אצלנו, אז הוא אומר: "אבל אין לך דרכון בכלל"

משה גפני:  על כל פנים, קחו בחשבון את הדבר הזה

משה גפני:  הכיוון של מה שאתם עושים הוא נכון; ההטבה היא ברורה

משה גפני:  מתחילים להגיע לכל מיני סעיפים קטנים, אז אני רוצה שתעשו עבודה ותשבו עם הארגונים

ערן יעקב: ישבנו עם הארגונים - - -     

משה גפני: עוד הפעם

ערן יעקב: אני הייתי בטוח שלפני שנבוא כבר תצביעו, כי תגידו: "הם השתגעו, הם רק רוצים להיטיב בצורה פנומנלית"

ינון אזולאי: האמת היא שהתפלאתי איך הגעת לדיון, ולא לברך

ערן יעקב: אני חושב שדווקא ההצעה הזו היא הצעה היסטורית, במובן הזה שהיא נותנת אפשרות לעסקים הקטנים

ערן יעקב:  אין שאלה שזה יכול לפגוע בפרנסתם של כאלה ואחרים שמגישים דו"חות, אז אנחנו נפתור את הבעיה; אני מניח שגם פה ימצאו דרכים יצירתיות

משה גפני: אנחנו מחכים לתשובות מכם

ערן יעקב: בסופו של דבר, צריך לזכור שגם הדבר הזה – היות שהוא מהווה פריצה היסטורית באופן בו הוא מסתכל על הנישום – גורם לחששות בשני הצדדים

ערן יעקב:  לכן, כשמצד אחד אתה אומר: "הוצאה נורמטיבית תגרום לכך שיהיה Abuse", ומצד שני, אתה אומר: "לא, תגדיל אותה" – אז מה בדיוק אומרים? יכול מאוד להיות שצריך להיכנס בזהירות, בדיוק מהסיבה הזו

משה גפני: אמרתי שלהגדיל את זה ל-35% להגדיל את הסכום בעניין, ולהמשיך לתת את האפשרויות גם למי שהוא פטור

רועי כהן: ערן, למה אתה לא עונה לשאלה? שאל יו"ר הוועדה, האם זה וולונטרי?     

משה גפני: לא, תעזוב את זה רגע

משה גפני:  אני ביקשתי שזה יהיה וולונטרי לאור מה שהחברים אמרו, אבל גם אני חושב כך

משה גפני:  תשקלו את העניין הזה ותדברו עוד פעם עם הארגונים

משה גפני:  מותר להיות יותר טובים ממה שאתם טובים בחוק הזה

משה גפני:  שיהיה קצת מושלם, ולא שמישהו פה - - -     

קריאה: וגם להעלות את התקרה ל-150,000 ₪, אדוני

ינון אזולאי: הרב גפני, שאלה קטנה, שאולי מנהל רשות המסים יכול לענות לנו עליה: כמה שווי המס של המושג "זניח"? מירי, למה את מתנשפת? תענו

מירי סביון: אז בהמשך לדברים של ערן, שהתייחס לנקודות המרכזיות שהעליתם, אני אשתדל לענות על עוד כמה דברים יותר קונקרטיים

מירי סביון:  כמו שערן אמר, אנחנו נמשיך בשיח עם הגורמים השונים לגבי חלק מהדברים, וגם על בסיס השיח שקיימנו – אני חושבת שהמחלוקות שעלו הן דברים שהם פתירים, לאור החשיבות של הנושא הזה

מירי סביון:      אני אתייחס לכמה נקודות שהעליתם בצורה ספציפית

מירי סביון:  אחד הנושאים הוא ניכוי התשלומים לביטוח לאומי, 47(א) לטובת אנשי המקצוע

מירי סביון:  הסיבה שבגללה אנחנו לא נותנים את זה היא עניין תפעולי; כדי שיהיה משהו שאפשר לעשות אותו בפשטות ושהציבור מכיר – אנחנו נשענים את מערכת תיאומי המס, ולא ניתן לתת את הניכוי הזה לביטוח לאומי

מירי סביון:  אנחנו לא רוצים לייצר חוסר שוויון בין מי שנעזר במערכת ולא מגיש דו"ח שנתי, לבין מי שכן מגיש דו"ח שנתי

מירי סביון:  לכן, הנושא של הניכוי לביטוח לאומי הוא חלק מהניכוי הנורמטיבי שניתן

מירי סביון:  כמו שערן אמר, אנחנו נבחן את השיעור שצריך לתת בניכוי, ושם יינתן המענה ללמה לא נותנים עוד ניכוי לביטוח הלאומי; מסיבות תפעוליות

מירי סביון:       לגבי פשטות ומורכבות של המערכת: אפשר להגיד עד מוחרתיים שזה נורא מסובך

מירי סביון:  בפועל, אחרי הרישום הראשוני, אנחנו מדברים על כניסה, פעמיים בשנה, למערכת מקוונת עם דיווח פשוט

מירי סביון:  אחד שמוביל אותך בתוך מערכת תיאומי המס, שמאות אלפי שכירים משתמשים בה כבר היום וממצים איתה את הזכויות שלהם; מקבלים נקודות זיכוי על ילדים, על יישובים או על תרומות

מירי סביון:  זה יאפשר לאנשים למצות את הזכויות ולקבל את כל הטבות המס שמגיעות להם בתוך המערכת

מירי סביון:  זו כניסה אחת, כמו שכיר שיש לו עבודה שנייה, והיא גם נותנת לו את חישוב המס הנכון

מירי סביון:      הכניסה הנוספת היא מיד בסוף השנה

מירי סביון:  בן האדם מדווח: "היה לי מחסור של 50,000 ₪" – והמערכת מחשבת את כל השאר

מירי סביון:  זה דיווח פשוט שבן אדם יכול להתמודד איתו

מירי סביון:  לכן, נכון שזה פעמיים בשנה, אבל אלה ממשקים נוחים, פשוטים ואפשריים, לבן אדם שהוא בלי השכלה כלכלית או מקצועית נרחבת

מירי סביון:       באחד הסעיפים מופיע לגבי היכולת לקבל הכנסה זניחה ממעסיק

מירי סביון:  אני אסביר מאיפה זה נולד, ואגיד שזה משהו פתיר

מירי סביון:  בתוך המודל, מכיוון שמדברים על הוצאה נורמטיבית, יש גם נושא של ניהול סיכונים

מירי סביון:  זה לא משנה מהו שיעור ההוצאה שנקבע עכשיו; יכול להיות שיישבו אנשים ויגידו: "רגע, איך אני עכשיו יכול לפצל את המשכורת שלי?"

מירי סביון:  אנחנו מקווים שזה לא יקרה, אבל יכול להיות שזוהי פרצה פשוטה מדי

מירי סביון:  לכן אמרנו שצריך למנוע מצב שבו בן אדם מפצל חלק מהמשכורת שלו, שהוא מקבל מאותו המעסיק, והופך אותה לעסק, אך ורק כדי ליהנות מהניכוי

מירי סביון:  אז אמרנו שלא יהיו לו הכנסות מאותו המעסיק

מירי סביון:  באו משרד המשפטים ואמרו: "רגע, אבל אם יש איזה שהוא קשקוש קטן מהמעסיק", אני לא זוכרת מה הייתה הדוגמה - - -     

אלישיב ממן: קנה סוכר ביום העצמאות

מירי סביון: כן

מירי סביון:  בדיוק

מירי סביון:  לדוגמה, עובד של מעסיק, שהשלים הכנסה ופתח דוכן של סוכר ביום העצמאות

ארז מלול: שיערות סבתא

מירי סביון: 	דוכן ירקות, בסדר? הגיע המעסיק שלו וקנה ממנו משהו זניח, שלא קשור לעבודה

מירי סביון:  שלא פתאום, על קשקוש כזה, אנחנו נבוא ונגיד: הכל פיקציה

מירי סביון:  זו הייתה הכוונה

מירי סביון:  אם זה לא ברור מספיק – אנחנו נמצא את הנוסח

מירי סביון:  אפשר היה להיות חד וחלק ולהתעלם מזה בפרשנות שלנו, אבל ביקשו שנכניס את זה לחקיקה

מירי סביון:  זו הכוונה; לא להפיל על שטויות

מירי סביון:  יש פה עיקר ויש פה תפל

מירי סביון:  נמצא את הנוסח שגם הציבור יבין

ארז מלול: אולי אפשר פשוט לבאר בציון את הדוגמה

מירי סביון: עלתה פה נקודה שעלתה גם בשיח שלנו עם הלשכות, והיא הנושא של חוק ההתיישנות

מירי סביון:  כרגע לא מנוסח עד מתי נוכל לפנות לעוסק זעיר ולבקש ממנו את הדו"ח השנתי

מירי סביון:  הבנו את הבעיה ואנחנו יודעים שצריך לתת לזה מענה

מירי סביון:  אנחנו נמצאים בלוחות זמנים קצרים, ואנחנו מבינים אותם

משה גפני: אבל אתם גם מבינים שאנחנו אנשים רציניים

מירי סביון: אף פעם לא חשבנו אחרת; את זה הבנו מהר

מירי סביון:  את זה הסברתם ממש טוב

משה גפני: חשבתם מפעם לפעם

מירי סביון: גם לגבי הזיג-זג של מתי אפשר לחזור ולהיות עוסק פטור – הכוונה כאן היא למנוע ניצול לרעה

מירי סביון:  יהיה צריך לשים מגבלות כדי למנוע ניצול לרעה - - -     

משה גפני: העיקר להיות וולונטרי

מירי סביון: אני חושבת שערן ענה על זה; אני לא חוזרת על מה שהוא אמר

מירי סביון:  אני חושבת שבזה ענינו על עיקר - - -     

ינון אזולאי: 	 לא

ינון אזולאי:  על העובד, ועל האם יש אחוז בחברה של בן משפחה

מירי סביון: בסדר

מירי סביון:  על הדברים שקשורים לתכנונים אנחנו נשב עם - - -     

משה גפני: היות וכולנו נמצאים בסעד זמנים מאוד דחוק, אני מבקש שתדברו עם הארגונים, אפילו שדיברתם איתם עד היום, והגעתם, להיפך, דווקא עם חוק טוב – הוא יכול היה לא להיות בחוק ההסדרים, אלא בחוק רגיל, אבל בסדר

משה גפני:  במשרד האוצר יש איזו הידבקות לחוק ההסדרים, שנצטרך, יום אחד, לנתק אתכם מזה

משה גפני:  אפשר להעביר חוק רגיל, אבל לא חשוב

משה גפני:       תהיו גמישים בעניין הזה

משה גפני:  העלו פה נושאים שאני חושב שאלה טענות מקצועיות שאתם צריכים לקחת אותן בחשבון

משה גפני:  תדעו, מה שקריטי – תתנו לו תשובה חיובית

משה גפני:  מה שלא קריטי – תגידו "אולי"

משה גפני:  מירי, עוד משהו? מי הגברת?     

טלי עזריאל: טלי עזריאל, מלשכת רואי החשבון

טלי עזריאל:  אני רק אציין שהיה לנו שיח מפרה, ומירי כן התייחסה לעניין ההתיישנות, שהיה מאוד חשוב

טלי עזריאל:  כרגע, אנחנו חושבים שצריך לשנות אותו, כי מה שרשום בתקנות שפורסמו זה שהדיווח והתשלום במערכת זה לא הגשת דו"ח שנתי

טלי עזריאל:  מבחינת הלשכה, ואני חושבת שגם מבחינת החברים שלנו כאן, זה לא יעלה על הדעת שאדם ייכנס, יצהיר על ההכנסות שלו, ישלם את מה שהוא חייב לשלם – ובסוף יגידו לו: אין את העניין של סופיות הדיון

טלי עזריאל:  אנחנו יכולים להגיע בעוד חמש, שבע או עשר שנים, ועדיין לשום אותך על אותן השנים

טלי עזריאל:  כמו שמירי ציינה, אנחנו נפגשנו ונמשיך להיפגש, ויהיה על זה שיח

משה גפני: תודה רבה

משה גפני:  רועי, רצית להגיד משהו?     

רועי כהן: כן

רועי כהן:  היה דיון מאוד פורה עם מירי ביום שני האחרון, וחשבנו שנגיע לפה עם הבנה לגבי עוד סוגיות שהיא אמרה שהיא תבדוק אותן: הנושא של חזרה מעוסק פטור לעוסק מורשה ומעוסק מורשה לעוסק פטור הוא קריטי עבורנו

רועי כהן:  הוא משהו שנלחמתי עליו, והוא היה גם במסגרת ההבנה

רועי כהן:  לא יכול להיות שעוסק מורשה יצטרך לחכות שנתיים כדי להפוך להיות עוסק פטור; אין שום סיבה

רועי כהן:  בסופו של דבר, הוא יכול להגיש את הדו"ח של אותה שנה שבה הוא עדיין היה עוסק מורשה, ולהיות, באותה השנה, גם עוסק פטור

רועי כהן:      רק להיכנס לתקשורת ולראות: "סוכם על עניין ה-150,000 ₪" – ערן, אתה יודע את זה; היה על זה גם תמחור

רועי כהן:  מי שהוביל אותו הוא שר הכלכלה דאז, אלי כהן, שהיום הוא שר החוץ

רועי כהן:  הנושא הזה סוכם, וגם לא סתם נאמר: 12 משכורות לפי שכר ממוצע

רועי כהן:  יש פה גם את ידידי, יעקב אשר, שהוא היה הח"כ שהוביל את הדבר הזה

רועי כהן:  לכן, אני חושב שזו תהיה בשורה שגם מעלים את הסכום, ומכניסים בכך גם את נותני השירותים ומפשטים את המערכת

רועי כהן:  אנחנו מברכים על זה; אני חושב שיש פה חשיבה נכונה, של הורדת רגולציה, אבל בואו נעשה את זה בצורה וולונטרית, ונצא עם בשורה משמחת לכל העסקים הקטנים

משה גפני: תודה רבה

משה גפני:  ירון, בבקשה

ירון גינדי: אותי בסוף מטרידה העובדה שמישהו יחשוב שהוא נכנס לתוך תחולת החוק, ובסוף השנה – יגלה שהוא בחוץ

ירון גינדי:  למה? א', מהסיבה שהעליתי, של מה זה "זניח"

ירון גינדי:  ב', מהחיה החדשה שנמצאת פה: "אם הייתה לו הכנסה מעסק או משלח יד שלא הופקע מיגיעה אישית"

ירון גינדי:  אין חיה כזו בפקודת מס הכנסה; זה משהו חדש שיצרו פה, שלא קיים בשום מקום, ויש בו גם כשל לוגי

ירון גינדי:  ג', אם לבן הזוג שלו יש חברה ויש לו שם 1%, או איזו שהיא חברה ישנה, אז פתאום הוא יגלה שהוא מחוץ לחוק

ירון גינדי:       אנחנו צריכים להיות זהירים מאוד גם במנגנון החזרה

ירון גינדי:  אנחנו לא צריכים לייצר חקיקה מכוונת התנהגות; צריכה להיות לנו פה אחריות, בעניין הזה

ירון גינדי:  אנחנו צריכים לחשוב טוב מאוד אם אנחנו יכולים לצאת לדרך עם 250,000 עסקים שאין להם עוד הכנסות, ובשלב הבא לעשות עוד מעבר

ירון גינדי:  זוהי דעתי

משה גפני: תודה רבה

אבנר עמר: הערה אחת

אבנר עמר:  בגלל שאין שום ניתוח, לא במחלקת המידע של הכנסת ולא ברשות המסים, לגבי העניין של ה-107,000 ₪, צריך לפשט את זה ולהגיד שבכפוף ליוקר המחיה, 12 פעמים השכר הממוצע במשק הוא 150,000 ₪

ירון גינדי: מירי, לא ענית גם על מצב בו הוא העסיק מישהו

ירון גינדי:  צריך לתת לזה פתרון בסוף השנה, כדי שהוא לא יאבד את הכל

משה גפני: גבירותיי ורבותיי

משה גפני:  רשות המסים, אני מבקש: תדברו עוד פעם עם הארגונים, שאני סומך עליהם; הם אנשי מקצוע שעוסקים בכך בחיי היום-יום

משה גפני:  גם אתם סומכים עליהם

רועי כהן: עליהם אתה סומך, ועלינו אתה לא סומך?      

משה גפני: לא, הרי, אתם נושא העניין

ירון גינדי: זה לא עניין של סומך או לא סומך; אנחנו חיים את העסקים הקטנים

משה גפני: תגיד לי, אתה רוצה לעזור לי גם בבדיחות? אתם הפרטנרים שלי, זה ברור

משה גפני:  תשבו ותדברו איתם עוד פעם

משה גפני:  ברגע שאתם חוזרים עם תשובות, אני שם את זה בסדר היום ומצביע

משה גפני:  אם התשובות תהיינה שליליות – יש לי חסינות, אני יכול להצביע איך שאני רוצה

משה גפני:  אם התשובות תהיינה נורמליות – אני אצביע בעד

משה גפני:  אני אבקש מכל החברים, קואליציה ואופוזיציה, להצביע בעד

משה גפני:  אז תעשו את זה כמה שיותר מהר

משה גפני:  ברגע שמגיעות התשובות – אני שם את זה על סדר היום ומצביע

ארז מלול: הרב גפני, אני רוצה להגיד משהו למען הנאות: ערן, כל מי שיושב מולנו, ככל שאנחנו מחמיאים לו יותר – כך אנחנו מצפים ממנו ליותר

ערן יעקב: אנחנו רק שומרים על אזרחי מדינת ישראל ועל ההכנסות

ערן יעקב:  תאמין לי, יש לנו פה תפקיד חשוב

ארז מלול: ואנחנו צריכים לאזן, במסגרת האיזונים והבלמים