ועדת הכספים, כנסת 25, פרוטוקול מספר 108, 2023-05-01 00:00

משה גפני: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכספים

משה גפני:  אנחנו מקדמים בברכה את שר הכלכלה והתעשייה ניר ברקת

ניר ברקת: תודה רבה

משה גפני: שר נכון במקום הנכון, האיש הנכון

משה גפני:  ועדת הכספים מאז ומתמיד, כאשר עולה – לא בטוח שזה הנושא שלנו באופן מדויק, אבל כשיש בעיה עם מפעל בכל מקום בארץ, אנו נדרשים לעניין הזה

משה גפני:  אנו יכולים לרשום משך כל השנים זכויות רבות של הצלת מפעלים, והמשמעות של העניין, שגם החברים וגם אני אנו רואים את זה שעובד נשאר בלי עבודה, בלי פרנסה המשמעות היא לפעמים גובלת בפיקוח נפש

משה גפני:  אנו עושים כל דבר אפשרי כדי להציל את המפעלים הללו, ואנו שמחים על כך שעושים זאת

משה גפני:  גם היו לנו שיחות על כמה שנושאים שעמדו על סדר-היום ואני רואה בך ידיד של התעשייה, של הכלכלה באופן יוצא מן הכלל

משה גפני:      לפני שתציג את תקציב משרדך אני חייב לומר - אני לא אוהב, בלשון המעטה, את עליית מחירי החלב

משה גפני:  זה אמנם לא במישרין המשרד שלך שעוסק בכך אך אתה שר בכיר בנושא הכלכלי

משה גפני:  זו פגיעה בשכבות החלשות

משה גפני:  רציתי להפסיק את דיוני התקציב ולעשות על זה דיון על זה כאן אבל אמר לי דוד ביטן שהם עושים היום דיון על כך אז זה יידון בוועדת הכלכלה אבל הבטחנו שנוזיל את המחירים

משה גפני:  ניאבק ביוקר המחיה

משה גפני:  אמנם עושים מאמצים גם עכשיו שר האוצר מנסה שהעלייה לא תהיה דרמטית כפי שמתכננים

משה גפני:  אנו לא שבעי רצון מהעניין הזה

ולדימיר בליאק: גם 9% זה דרמטי

משה גפני: בסדר

משה גפני:  אתה לא צריך להגיד לי

משה גפני:  אמרתי

משה גפני:  אני לא שבע רצון מכך

משה גפני:  גם הלכתי אתמול לוועדת הכלכלה ודיברתי בעניין הזה

חמד עמאר: כולם ידעו שבמאי זה אמור להיות

חמד עמאר:  היו צריכים להתחיל לטפל בזה ביונאר מאז שהממשלה הושבעה

חמד עמאר:  אף אחד לא נגע בזה, השאירו את זה לדקה האחרונה

חמד עמאר: היו עסוקים בהפיכה משפטית במקום לדאוג לכיס של אזרחי מדינת ישראל

יצחק פינדרוס: היה שר שהגיע איתם להסכמים שעכשיו תהיה עלייה

חמד עמאר: אבל אם השר היה נשאר שם, היה מטפל בנושא ולא משאיר את זה לדקה האחרונה ואף אחד לא נוגע לזה וכשזה עולה אתם מתחילים להביא את זה ולהתחיל לדון

משה גפני: הייתה פה ועדה שנה וחצי

משה גפני:  לא זוכר שיושב-ראש הוועדה כאן דיבר נגד שר האוצר שלו

משה גפני:  אני מעלה את הדברים

משה גפני:  לא צריך לעזור לי בזה

משה גפני:  אני לא מתכוון להפסיק, לא מתכוון לשתוק על העניין

משה גפני:  אני מקווה שאנו אכן נוכל להתמודד עם הבעיה הקשה הזו

משה גפני:  היא חמורה מאוד, וצריך לעשות כל מאמץ כדי שהמחירים יוזלו

משה גפני:  אותו דבר היה לנו כאן דיון על כרית מחצבות שתם זמנן ומוציאים הכול למכרזים

משה גפני:  המשמעות של העניין שהמחירים יעלו, מחירי הבטון והאבן וכל הדברים האלה

משה גפני:  אני סבור שגם בזה צריך מעורבותך, אדוני השר

משה גפני:      אנו שמחים על השתתפותך כאן בדיון והבמה לרשותך, אדוני שר הכלכלה מר ברקת

משה גפני:  בבקשה

ניר ברקת: אדוני היושב-ראש, קודם כל תודה על ההזמנה

ניר ברקת:  מכובדיי חבריי חברי הכנסת, מכל הסיעות, אני מציע כך - אעשה לכם מצגת על ארבעת האתגרים הגדולים של משרד הכלכלה

ניר ברקת:  אני אמנה אותם

ניר ברקת:  בחלקם אעמיק

ניר ברקת:  בחלקם אם תרצו, אתן את הדגשים, ואשמח להשאיר חלק גדול מהזמן לשאלות ותשובות

חמד עמאר: אדוני היושב-ראש, דיברנו גם אתמול

חמד עמאר:  לא קיבלנו שום חומר בנושא

חמד עמאר:  לא יכול להיות שיגיע השר לתת סקירה על המשרד שלו ואנו לא מקבלים שום חומר על הנושא לפני

ניר ברקת: ספר התקציב מונח לפניך

חמד עמאר: ספר התקציב

חמד עמאר:  עם כל הכבוד – אם אתה מציג, אנחנו צריכים לקבל לפני

משה גפני: שר בא, הוא מציג את הדברים

ניר ברקת: אני אציג את המצגת בקצרה

ניר ברקת:  מוכן להשאיר אותך

ניר ברקת:  אין פה הכנה גדולה

אליהו דלל: בואו לא נתקוף את השר שהגיע

אליהו דלל:  אתמול היינו פה יום שלם ואף שר לא הגיע והתפללנו שיהיה פה שר האוצר ושרים אחרים ולצערי אף אחד מהם לא היה

עאידה תומא סלימאן: לא לקחת אותנו איתך להתפלל

משה גפני: תודה רבה רבותיי

יצחק פינדרוס: הוא לא לקח אותך איתו להתפלל כי לא רצה לסבך אותך עם הבוחרים שלך

ניר ברקת: עד שהמצגת תעלה אמנה את ארבעת היעדים המרכזיים ששמתי למשרד שלי – כמובן הדבר הזה בהלימה ומתואם עם ראש הממשלה וממשלת ישראל

ניר ברקת:  התחום הראשון הוא הפחתת יוקר מוצרי הצריכה

ניר ברקת:  זה לאט עניין תקציבי גדול באופן ישיר אבל יש לו אימפקט ענק על יוקר המחיה

ניר ברקת:  אפרט מייד

ניר ברקת:  הדבר השני הוא איך מייצרים צמיחה כלכלית

ניר ברקת:  אני מפעיל מודל של פרופ' מייקל פורטר מבית ספר למינהל עסקים בהרווארד

ניר ברקת:  ארחיב על זה כי זה אחד הנושאים הקריטיים לכלכלת ישראל

ניר ברקת:  הנושא השלישי זה איך אנו באמצעות מערכת הדיגיטציה של המשרד מפשטים את השירותים הממשלתיים במדינה, והנושא הרביעי והמשמעותי הוא הסבת עובדים, הכשרת עובדים

ניר ברקת:  איך אנו מכניסים את המגזר העסקי לקחת יותר אחריות על נושא ההכשרה

ניר ברקת:      נתחיל בנושא הפחתת יוקר המחיה

ניר ברקת:  פה בגדול, דברים שכבר דיברתי עליהם – אנו מאמצים את התקינה האירופאית, את הדירקטיבה האירופאית לישראל

ניר ברקת:  מה שטוב ומותר באירופה, טוב ומותר בישראל

ניר ברקת:  עברנו תהליך מאוד–מאוד מורחב

ניר ברקת:  יושב לשמאלי מנכ"ל המשרד אמנון מרחב והצוות

ניר ברקת:  זה המון עבודה של הסרת חסמים וטיפול ברגולציה

ניר ברקת:  זה לאפשר לשחקנים, להביא מוצרים שהם על פי התקן האירופאי לצד התקן הישראלי

ניר ברקת:  אנו לא משנים את התקן הישראלי שהוא מאוד מורכב וקשה אלא מאפשרים תקן אירופאי לצד התקן הישראלי

שרן השכל: אבל בחוק ההסדרים השארתם וטו למשרד הבריאות שיוכל להטיל וטו גם על ייבוא מוצרים שאושרו על ידי האיחוד האירופאי

ניר ברקת: קודם כל זה לא נכון ואנו פה בוועדת הכלכלה אישרנו ייבוא של כל הפרפורמריה

ניר ברקת:  אנו עושים את זה בשלבים

ניר ברקת:  אנחנו מתחילים עם מה שהמשרד שלנו יכול לעשות

ניר ברקת:  תשמרו את השאלות

ניר ברקת:  תרשמי – אענה

משה גפני: השר יגיד את עמדותיו ולאחר מכן יהיו שאלות

ניר ברקת: זה הכיוון הכללי

ניר ברקת:  איך אנו עושים את זה – החלטנו לפעול יחד עם רשתות גדולות אירופאיות שמוכנות להיכנס לישראל

ניר ברקת:  היתרון ברשתות הגדולות האירופאיות שהם יודעים לקנות בזול באירופה והמודל העסקי שלהם זה גם למכור במארג'נים נמוכים בישראל

ניר ברקת:  לכן המפתח כאן להצלחה הוא לאפשר לאותן חברות אירופאיות גדולות, קמעונאים גדולים, שיודעים לקנות בזול באירופה ולהביא את התקינה לישראל

ניר ברקת:  קוראים לזה פילוט כי דרכם אנו שוברים את העובדה שהמחירים פה גבוהים

ניר ברקת:  שואלים אותי למה אנשים מוכרים ביוקר בישראל

ניר ברקת:  כי הם יכולים

ניר ברקת:  אבל ברגע שיש לנו כמה שחקנים שמסוגלים להיכנס – קרפור כמשל – יש עוד כמה חברות- - -     

מיכל שיר סגמן: אפשר לומר תודה לממשלה הקודמת על זה

ניר ברקת: אפשר להגיד תודה לממשלה הקודמת והקודמת קודמת

משה גפני: אחרי זה כל אחד יוכל לומר עמדתו

ניר ברקת: הוא עובר כמה ממשלות

ניר ברקת:  יש לנו אפשרות להניע מהלך אסטרטגי, לפעול בשטח

מיכל שיר סגמן: לקבל מהלך אסטרטגי

מיכל שיר סגמן:  לא להניע אותו

ניר ברקת: ומייד לאחר שאנו מסיימים את התהליך, השלמה של כל תהליך רגולציה – ולצד השלמת הרגולציה אנו פותחים את התהליך הזה לייבוא חופשי

מיכל שיר סגמן: אני מתקנת עובדות

מיכל שיר סגמן:  לא מפריעה

משה גפני: אל תתקני עובדות

משה גפני:  את תקבלי את כל הבמה

משה גפני:  תוכלי לומר את כל מה שאת רוצה אבל צריך לתת לשר, לכבדו

ניר ברקת: תודה

ניר ברקת:  התהליך הזה קריטי ולשמחתי הרבה כבר בשבוע הבא קרפור פותחים כמה אאוטלטים משמעותיים בישראל

ניר ברקת:  מהשיחות שאנחנו מקיימים איתם כמעט ברמה היומית הם מאוד מרוצים מהרפורמות והשינויים שחלו

ניר ברקת:  מצד אחד אנו מאפשרים כניסת מוצרים שנרכשים בזול באירופה ונמכרים יותר בזול בישראל – ההערכה שלנו שזה יכול להגיע לפריטים האלה בהשוואה לפריטים דומים בין 20%, 25% יותר בזול לצרכן ויש להם לא מעט מוצרים שהם פרייווט לייבל שיכול להגיע למספר הרבה יותר נמוך, עד 50% ואפילו יותר, יותר בזול

ניר ברקת:  זה לא מספיק מבחינתנו

ניר ברקת:       הפעולה השנייה זה מלחמה בחסמי ייבוא ומלחמה במונופולים ובקרטלים

ניר ברקת:  האימנו לי – אנו לא פוחדים מאף אחד

ניר ברקת:  ובדינמיקה שנוצרה אנו מוציאים חוק אחד שיושב עכשיו אצל דוד ביטן שאומר שיבואן בלעדי, שינסה לפגוע בייבוא מקביל, זה קנס עד 100 מיליון שקל, 8% במחזור

ניר ברקת:  משהו שבאמת יוציא להם את החשק מלמנוע ייבוא מקביל

ניר ברקת:  הדבר הנוסף נעשה לפני שבוע וחצי, רוב החברים לא מכירים אותו – דרך רשות התחרות, אמירה מאוד ברורה שיצרן בחו"ל שינסה למנוע מיבואן מישראל לרכוש מוצרים בשביל ייבוא מקביל או ייבוא חופשי גם הוא עובר על החוק הישראלי

ניר ברקת:  זה הסדר כובל, וגם הוא בעצם מונע מניעת כניסת מוצרים בייבוא חופשי, ושתי הפעולות הללו ביחד, פעם ראשונה להוריד את הרגולציות, לאפשר לשחקנים להביא מוצרים הרבה יותר זולים מאירופה לישראל ומניעת המניעה, שתיהן יחד חד משמעית אנו מעריכים שבתהליך רב שנתי נראה ירידה משמעותית במחירים

ניר ברקת:  נראה את זה בעיקר במוצרי CE מסומנים אירופה

ניר ברקת:  אם נשווה אותם למוצרים האחרים והצרכן הישראלי הוא קהל חכם, אם יידע ויבין שיש לו אופציה, הוא ילך למקומות שמייצרים ייבוא חופשי ויראה שהמחירים תכל'ס משמעותית יותר זולים

ניר ברקת:  זה תחום אחד

ניר ברקת:  אין פה עניין תקציבי ישירות של המשרד אבל הוא מקרין באופן ניכר על יוקר המחיה

ניר ברקת:      התחום השני הוא תחום מרתק וחשוב ועליו אני רוצה להרחיב מעט

ניר ברקת:  אני רוצה לשאול את החברים חידה קלה כדי להעביר את המסר

ניר ברקת:  חבריי חברי הכנסת, אם יש לכם חברות - חלקם מגמגם, חלקם בסדר וחלקם מצליח במיוחד

ניר ברקת:  איפה שמים את השקל השולי אם רוצים תשואה טובה על ההשקעה? באיזה מהחברות? שקט

ניר ברקת:  התשובה היא חד משמעית- -      

חמד עמאר: ביקשת לא להפריע לשר אז לא מפריעים

ניר ברקת: התשובה היא - ההשקעה צריכה להיות בחברת המצליחות

חמד עמאר: זה ברור לכל אחד

ניר ברקת: זה לא מה שהממשלה עושה

ניר ברקת:  עד היום הממשלות לדורותיהן הולכות לכשלי שוק, להשקיע במקומות בעייתיים

ניר ברקת:  הגישה אינה נכונה, והמודל שאני מפעיל הוא מודל של בית ספר למינהל עסקים בהרווארד שמסתובב בכל המדינה ובוחן מה מצליח בכל אזור

ניר ברקת:  יש לנו פה מפת המדינה

ניר ברקת:  פילחנו אותה לשלושה אזורים מרוחקים מהמרכז – הצפון, ששם יש הצלחה בתחום האגרוטק והפוד טק ותעשייה מתקדמת בתחום המתכת, תיירות, בתחום הטבע בכלל ו-וול נס

ניר ברקת:  ביהודה ושומרון אנו רואים תעשיות מוטות טכנולוגיה, המון אזורי תעשייה מאוד מצליחים ולחלופין תיירות סביב סיפורי תנ"ך

ניר ברקת:  בירושלים אנו מדברים על הייטק ומדעי החיים סביב היתרון היחסי של האוניברסיטה העברית, ושילוב תחום התיירות והתרבות

ניר ברקת:  בדרום דזרטק, חקלאות ימית באילת ותיירות, אילת כמקום שמשלב גם מדבר וגם ים

ניר ברקת:  יש לנו כמה תחומים – קלסטרים – בתחום הסייבר, בינה מלאכותית, ביו טק, פין טק, מד טק ועוד

ניר ברקת:  התחומים הללו הם תחומים שישראל באופן טבעי מצטיינת בהם ברמה הבין-לאומית

ניר ברקת:  לכן מה שאנו צריכים לעשות – להעביר את מיקוד המשרד, את התמריצים לתחומים שישראל חזקה בהם

ניר ברקת:  הניסיון שלי בירושלים, המודל אומר כך: ברמה עקרונית בתחום שישראל חזקה – חלק הקלסטרים הם ריג'ונליים ואזוריים וחלק לאומיים – אנחנו צריכים לייצר סט תמריצים ממוקדי קלסטר

ניר ברקת:  לכל אחד מהם אנו באים במאצ'ינג של המדינה עם המגזר הפרטי

ניר ברקת:  למשל מירושלים עשינו מאצ'ינג של כ-25% על דולר ופה אתן לכם את המשמעות של ההשקעות הללו

ניר ברקת:  על כל מיליארד שקל שהמדינה תוציא בצורה הזו בעצם הופך ל-4 מיליארד שקל כי יש עוד 3 מיליארד שקל של המגזר הפרטי

ניר ברקת:  4 מיליארד שקל מקובל בתעשייה לומר שזה מכפילים של פי 5 לפי 8

ניר ברקת:  מייצר פעילות כלכלית של בין 20 ל-32 מיליארד שקלים

ניר ברקת:  הנוסחה הזו אינה שנויה במחלוקת

ניר ברקת:  לכן תגלו שכשמשקיעים בקלסטרים שלנו יש בהם יתרון יחסי אתה מקבל תאוצה גדולה של הצמיחה, אתה מייצר מקומות עבודה הרבה יותר משמעותיים שהם מוכווני ייצוא בקצב הזה אתה יכול להאיץ את הצמיחה במשק למספרים - להערכתי בעבודה נכונה, למעלה מ-5% שנתי שנה אחר שנה, וזה דרמטי

ניר ברקת:  סוגי התמיכה של הממשלה זה קודם כל אם אתה מקים מפעל חדש או מרחיב מפעיל – קח 25 סנט על הדולר

ניר ברקת:  דבר שני, נפרוס לך את כל 55 הנספחים הכלכליים ברחבי העולם שהם מוכווני קלסטרים – אנו בקרוב עוברים סמינר גם למשרד שלנו וגם למשרדים הקולגות על איך עוברים למודל הפורטריאני, ואנו נסייע בתמריצים, לצאת לכנסים בחו"ל, להביא כנסים לישראל, לייצר לידים לעסקים בתחום

ניר ברקת:  ברגע שזה נעשה באוריינטציה של קלסטרים, זה נעשה הרבה יותר יעיל

ניר ברקת:      אני רוצה להצביע על כשל רב ממשלתי - כל נושא תכנון, שיווק ופיתוח אזורי תעשייה ותעסוקה במדינה

ניר ברקת:  לצערי הרב הכשל הוא ברמ"י

ניר ברקת:  אני טוען כל הזמן שיש להוציאו מהמשוואה

ניר ברקת:  היום התכנון של שטחי תעשייה תעסוקה נותן מענה ל-20% מהביקוש

ניר ברקת:  אני מדבר על אזורי פיתוח א'

ניר ברקת:  על כל דונם שרמ"י משווקת יש 5 דונם ביקוש

ניר ברקת:  הדבר הזה בלתי מתקבל על הדעת, הוא חסם צמיחה

ניר ברקת:  אני הצעתי שהמשרד שלנו יתחיל לתכנן לפי הביקוש האמיתי

ניר ברקת:  ברגע שאין היצע לפי הביקוש, המחיר כמובן עולה, ומפעלים לא פותחים בגלל שהקרקע במחיר מאוד גבוה

ניר ברקת:  ברגע שהתכנון יהיה לפי הביקוש לכל ה-5 דונם במקום לדונם האחד, נראה צמיחה מאוד גדולה, והחסם היום של התכנון, השיווק ותחזוקת אזורי תעשייה שהוא נזק אסטרטגי למדינת ישראל- - -     

אליהו דלל: דיברנו על זה אתמול

ניר ברקת: הוא אחד הכשלים הגדולים ביותר שיש לנו היום במדינה ואני אמשיך לדבר על זה

ניר ברקת:  אנו חייבים לפתור זאת כמה שיותר מהר

ניר ברקת:      דבר נוסף בעניין הזה שתומך במודל הפורטריאני זה נושא הכשרת עובדים ואפרט

ניר ברקת:  עתיד המדינה תלוי בטכנולוגיה

ניר ברקת:  נכון להיום 10% מתושבי המדינה עובדים ברמה כזו או אחרת בטכנולוגיה, בהייטק, אבל במובן הרחב של המילה, אבל הפוטנציאל שלנו, אם נחזור למפה הקודמת של הקלסטרים, תראו שכל הקלסטרים רובם ככולם, יש בהם טק כי זה היתרון היחסי שלנו

ניר ברקת:  אם מרימים משקפת, לתפיסתי אנו צריכים לשים יעד לאומי לעוד 20 שנה של 25% מתושבי המדינה שיעבדו בטכנולוגיה

ניר ברקת:  זה יהיה 2 מיליון נפש בעוד 20 שנה

ניר ברקת:  כדי להגיע למספר הזה החסם העיקרי הוא מערכת החינוך והיכולת שלנו להסב עובדים, להכניס עובדים ממקצועות ותיקים, ישנים שנעלמים מהעולם, למקצועות חדשים שהם באוריינטציה טכנולוגית, באוריינטציית שיווק לשווקים הבין-לאומיים

ניר ברקת:      איך עושים את זה - נראה  את השקף הידני

ניר ברקת:  זה שרטוט ידני, אבל תבינו במה מדובר

ניר ברקת:  אני רוצה לקחת את שירות התעסוקה היקר שלנו ולשדרג אותו לשירות תעסוקה וקשרי מעסיקים

ניר ברקת:  המודל – שער הכניסה לצבא ההגנה לישראל

ניר ברקת:  הוא מאוד מוצלח

ניר ברקת:  מצד אחד הממיינים יודעים את הצרכים של כל יחידה ומהצד השני הם עושים אפיון ובדיקה לכל חייל וחיילת ומביאים אותם כבר ממוינים אחרי אבחון לפתח היחידה

ניר ברקת:  אין כזה למדינת ישראל

ניר ברקת:  לעולם התעסוקה אין שער כניסה

ניר ברקת:  אנו רוצים לפתח קונספט של שער כניסה לעולם התעסוקה במדינת ישראל שמצד אחד אמו יושבים מצד שמאל, לשבת עם המעסיקים המרכזיים במדינה, ולאפיין צרכים קיימים ועתידיים למשק הישראלי

ניר ברקת:  זה קריטי כי שם אנו צריכים לעשות עבודת מטה טובה ולהציג לעם ישראל איך אנו רואים את הביקושים העתידיים גם בטכנולוגיה, גם בשירותים, בכל תחומי העיסוקים של מדינת ישראל

ניר ברקת:  מצד שני אנו צריכים לקחת את כל מי שמחפש עבודה או רוצה לשדרג עבודה

ניר ברקת:  אני מוכן שמדינת ישראל תשקיע בו, לבחון את הכישורים, את היכולות, את האפיונים, במה הוא חזק, במה חלש, ולהציע לכל עובד שמחפש תעסוקה סדרת אפשרויות תעסוקה קיימות, ולחליפין גם עתידיות

ניר ברקת:  אם זה מותאם ויש התאמה אני רוצה לשלוח אותם להכשרה מפעלית או קבלה ישירה במפעל

ניר ברקת:  אנו רואים שעסקים במדינה ייקחו הרבה יותר אחריות על כל נושא הכשרת עובדים כי הם יודעים הכי טוב מה הם צריכים

ניר ברקת:  לכן ברמה העקרונית השיפט הוא ליותר ויותר הכשרה של עובדים באמצעות המפעלים או הכשרה ענפית

ניר ברקת:  פחות עיסוק ישירות של המדינה, יותר בקונספט של ואוצ'רים ולתת לענפים השונים להתארגן ולחליפין כל חברה – אני מסתובב לא מעט בתעשייה

ניר ברקת:  למשל בתחום המתכת בצפון – יושב אדם, מפעיל מכונה ששווה 2 מיליון דולר

ניר ברקת:  הוא צריך הכשרה של חצי שנה לעבור להפעלת המכונה

ניר ברקת:  המקום היחיד שאפשר להכשירו להפעלת מכונה של 2 מיליון דולר זה במפעל

ניר ברקת:  באנלוגיה אני רוצה שכל אדם שרוצה להכשיר את עובדיו יקבל מהמדינה את הסיוע, את המאצ'ינג, שיכשיר את זה ישירות

ניר ברקת:      אני רוצה לסכם את המודל הפורטריאני והוא קריטי

ניר ברקת:  מיקוד ביתרון היחסי של מדינת ישראל, בתתי תחומים שהגדרנו ואנו בתהליך הגדרה - ביום שני הבא נוחתים לנו פה שלושה אמריקאים ואנו עוברים איתם השתלמות לא רק של המשרד שלנו

ניר ברקת:  זה אנשים שמתמחים במאגרי המידע הבין לאומיים, במה מצליח בעולם בתחום הקלסטרים, ואיתם אנו יוצאים לדרך ללסמינר של עשרה ימים של להביא את כולם לאותו דף

ניר ברקת:  אז אנו מפתחים את הכלים שמקובלים בעולם שהם מאוד יעילים כדי להאיץ את הצמיחה

ניר ברקת:  אני במקביל מרים דגל אדום גדול על הנושא של תכנון ותחזוקת אזורי תעשייה במדינה שם יש לנו כשל שלא תלוי רק במשרד שלנו ואנו עושים רפורמה לתפיסה של הכשרה מפעלית לעובדים

ניר ברקת:      כמובן יש פה גם הרבה רגולציות וחסמים – לא אכנס לכולם אבל זה יעד אסטרטגי של מדינת ישראל

ניר ברקת:  זה רפורמה רב שנתית שאני מאמין מאוד גדול שתעשה שינוי

ניר ברקת:      נעבור לתחום השלישי

ניר ברקת:  מערך הדיגיטל הלאומי נמצא אצלנו ואני הנחיתי לתכנן את כל הפעילות בתוך המערך לפלח אותה בצורה אחרת ממה שפולחה עד היום

ניר ברקת:  זה לא היה עד היום אבל זה יעד אסטרטגי לשנים הקרובות

ניר ברקת:  דמיינו רגע שיהיו לנו כל שירותי החירום מרוכזים ב-100

ניר ברקת:  היום אני תמיד מתבלבל, מה זה 100, מה זה 101, מה זה 102

ניר ברקת:  נעשה מאמץ כזה בעבר גם אצלך, אדוני היושב-ראש, אני זוכר

ניר ברקת:  אנו חייבים להגיע למערכת אחודה של שירותי חירום

יונתן מישרקי: כפי שמקובל בכל העולם

ניר ברקת: נכון

ניר ברקת:  התחום השני זה ריכוז השירותים לתושב

ניר ברקת:  אני קורא לזה 200

ניר ברקת:  אתה יכול להגיע לאתר אחד שבו יש תעודת הזהות שלך ואתה רואה את כל החובות שלך כלפי המדינה, את הזכויות שלך כלפי המדינה ככל שהם משתנים

ניר ברקת:  אתה יכול לקבל שם אפליקציות

ניר ברקת:  יש לא מעט אפליקציות היום שאתה יכול לקבל  באופן מקוון שאתה יכול לקבל בצורה מרוכזת

ניר ברקת:  למשל היום אתה יכול להעביר בעלות של רכב מאדם לאדם באמצעות אפליקציה פשוטה

ולדימיר בליאק: זה אמור להיות פרויקט בין משרדי

ניר ברקת: נכון מאוד

עאידה תומא סלימאן: זה באחריות משרד הכלכלה הדיגיטציה של המוסדות?     

ניר ברקת: הדיגיטל במשרד הכלכלה, והיתרון שזה במקום אחד מרכזי – אפשר להגיע לאחידות ויותר שילוביות בין משרדית

ניר ברקת:  זה בדיוק מה שאנו רוצים

ניר ברקת:  כל משרד שתהיה לו אפליקציה נשים אותו ב-200

ניר ברקת:  המרכז זה התושב ולא המשרד

ניר ברקת:  הריכוז של כל השירותים לתושב באתר מרכזי אחד עם אפשרות לתת גם מענה טלפוני במקום אחד מרכזי – למשל אתמול, אחד הדברים שדיברנו עליהם אחד הדברים שדיברנו עליהם – במקום אחד מרכזי ב-200 לבקש תור

ניר ברקת:  אתה רוצה תור במשרד ממשלתי כזה או אחר, דרך האתר שלנו נעזור לך להתחבר לכל משרד, לכל תור בצורה אחודה

ניר ברקת:  יש לזה יתרון נוסף שנדע סוף-סוף אחת ולתמיד בצורה ריכוזית היכן יש תורים כי אני חושב שתור זה בעיה

ניר ברקת:  אני מגדיר תור ככשל ניהולי אז נדע במהלך הזה גם להבין היכן יש תורים במדינה בצורה אחראית וזה כלי ניהולי קלאסי

ניר ברקת:      לחליפין אני רוצה שיהיה מקום אחד מרכזי שמרכז את השירותים לעסק ונקרא לו לטובת העניין 300

ניר ברקת:  איזה הטבות מגיע לך

ניר ברקת:  לפי סוג העסק לתת וואן סטופ שופ לעסקים

ניר ברקת:  זה תהליך שאנו נכנסים לעבוד יחד עם רועי כהן ואנשיו החלטנו להתמקד קודם כל בעסקים הקטנים ונשב איתם בחודשים הקרובים לאפיין איזה אפליקציות ודברים הם ירצו בשלב ראשון כדי שנוכל לרכז הכול במקום אחד מרכזי

ניר ברקת:      הדיגיטל הלאומי גם מתעסק בכל נושא הענן ונותן שירותים נוספים למדינת ישראל – דברים שאתם לא רואים ונמצאים מאחור ברקע

ניר ברקת:  זה הנושא השלישי

ניר ברקת:       גם דיברנו קודם על הנושא של העובדים

ניר ברקת:  יש פה מסה קריטית מאוד גדולה של פעילויות של משרד הכלכלה

ניר ברקת:  אין טעם להרחיבם כרגע

ניר ברקת:       אני רוצה לסכם את הנושא של היעדים והמטרות לפני שמגיעים לכסף

ניר ברקת:  התחום הראשון כאמור יוקר מחיה

ניר ברקת:  לאפשר להוריד את מוצרי הצריכה, להביא אותם מאירופה

ניר ברקת:  אירופה יהיה כאן

ניר ברקת:  התחום השני זה צמיחה כלכלית מואצת באמצעות המודל הפורטריאני

ניר ברקת:  ריכוז השירותים הממשלתיים באמצעות מערך הדיגיטל, 100, 200, 300 וכל הנושא של הסבת עובדים, הכשרת עובדים בעיקר בעבודה מאוד צמודה למגזר העסקי

ניר ברקת:  אלה ארבעת היעדים המרכזיים ששמתי למשרד

ולדימיר בליאק: הכשרת עובדים זה לא עבר למשרד העבודה?     

ניר ברקת: לא

ניר ברקת:  חלק זה משרד העבודה שהלקוח שם זה הפרט

ניר ברקת:  אני מתעסק עם העסקים

ניר ברקת:  הלקוח שלנו במשרד זה עסקים

ניר ברקת:  חלק מזרוע העבודה עבר למשרד העבודה

ניר ברקת:  חלק שמתעסק בהכשרת מבוגרים, שיותר רלוונטי למה שאנו מתארים, נמצא אצלנו במשרד

ניר ברקת:      נעבור לתקציב המקרו

ניר ברקת:  חילקנו את ארבעת המודולים המרכזיים, המשרד הקלאסי

ניר ברקת:  התקציב שלנו השנה הוא 1

ניר ברקת: 54 ושנה הבאה – זה לא ירידה כי משרד האוצר עובד אתנו לפעמים על בסיס מזומן

ניר ברקת:  אם נתן לנו הרשאה לשנתיים זה מופיע ב-2023 והיא מתחלקת גם ל-24'

ניר ברקת:  זה פחות או יותר אחוד כ-1

ניר ברקת: 4 ומשהו בין השנים

ניר ברקת:  זה תקציב משמעותי

ניר ברקת:  יש גידול ניכר

ניר ברקת:  יש לנו בשירות התעסוקה - יש פה קצת עיוותים בצורה שקוראים את זה

ניר ברקת:  יש פה הפירוט של מערך הדיגיטל

ניר ברקת:  גם הוא - יש הרבה הרשאות ולכן יש פער בין השנים

ניר ברקת:  היה לנו גידול משמעותי במשאבים שאנו יכולים לשים במודל הפורטריאני

ניר ברקת:  המשרד שלנו הוא בעיקר משרד, הכסף שעולה המשרד הוא יחסית קטן

ניר ברקת:  רוב הכסף הוא במאצ'ינג עם המגזר הפרטי

ניר ברקת:  לכן המשרד שלנו הוא בעיקר מנוע צמיחה

ניר ברקת:  השקלים המרכזיים שבו, הולכים במאצ'ינג עם המגזר הפרטי או לחליפין ותעסוקה

ניר ברקת:  כשאנחנו מסבים אנשים מעבודה ישנה לעבודה חדשה זה עבודה אסטרטגית

ניר ברקת:  לשמחתי הרבה - יתקנו אותי אנשי האוצר – אנו רואים עין בעין את ההשקעות האלה גם בנושא הצמיחה וגם בנושא העובדים

ניר ברקת:  אני משוכנע שאם במדינת ישראל יהיו עודפי תקציב לקראת סוף השנה, אני משוכנע שמשרד האוצר, כפי ששמעתי אותם אומרים גם מראש הממשלה וגם משר האוצר, יש בהחלט תרחיש להאיץ את ההשקעה כי זה לא הוצאה – זה השקעה עם החזר למדינת ישראל בהיקפים מאוד-מאוד משמעותיים

ניר ברקת:      זו הזדמנות לומר תודה גם לראש הממשלה וגם לשר האוצר ולאנשי האוצר ואנשי האוצר על התמיכה

ניר ברקת:  הגידול בתקציב הוא כמעט מיליארד שקל יותר משנה קודמת

ניר ברקת:  אני חושב שהצלחנו לשכנע אותם במטרות והיעדים ששמנו

ניר ברקת:  אני רוצה להודות לאנשי משרדי, למנכ"ל, לכל המנהלים של יחידות הסמך, למיכל פינק שעזרה לנו להכין את המהלך הזה

ניר ברקת:  אעצור כאן ואשמח לענות על שאלות

עאידה תומא סלימאן: כבוד השר, מה המשפט הזה שכתוב השר לפני קיצוץ תקציבי של 11

עאידה תומא סלימאן: 2 ב-2023? הסכומים למעלה יעברו קיצוץ תקציבי?     

ניר ברקת: עוד לא יודעים

עאידה תומא סלימאן: מה הערכת האוצר?     

ניר ברקת: תשאלו אותם

יצחק פינדרוס: כרגע זה מה שמופיע בספר

עאידה תומא סלימאן: שנייה

עאידה תומא סלימאן:  אני יודעת שזה בסוף יגיע לפה

עאידה תומא סלימאן:  השאלה, יגיע לפה לפני שאנחנו מאשרים את התקציב או אחרי שאנחנו מאשרים את התקציב כשינויים בתקציב?     

ניר ברקת: צריך לשאול את האוצר

ניר ברקת:  לא יודע

יצחק פינדרוס: ולדימיר, בבקשה

ולדימיר בליאק: תודה רבה, אדוני היושב-ראש, אדוני השר, אדוני המנכ"ל

ולדימיר בליאק:  תודה על המצגת

ולדימיר בליאק:  אני ראשית רוצה לברך אתכם על המשך רפורמת התקינה שהחלה בממשלה הקודמת והעברת קרפור ורשתות זרות נוספות

ולדימיר בליאק:  אני חושב שזו מגמה חשובה וחשוב שתמשיכו אותה

ולדימיר בליאק:       יש לי ארבע שאלות

ולדימיר בליאק:  קודם כל בתחילת הקדנציה הממשלה הזו הבטיחה במסיבת עיתונאים מתוקשרת עם ראש הממשלה להקפיא את מחוללי האינפלציה – ארנונה, חשמל, מחוללים נוספים

ולדימיר בליאק:  כרגע מחיר החשמל עלה

ולדימיר בליאק:  ארנונה גם לא הוקפאה ומגלמת עלייה של 400 מיליון שקל

ולדימיר בליאק:  שאלתי, מה משרד הכלכלה מתכוון לעשות בנושא?     שאלה שנייה, מתחילת השנה הכנסות המדינה ירדו ב-11%

ולדימיר בליאק:  יש פה חברים מההיי טק, הם יכולים להסביר חלק מהירידה הזאת כאשר מקורה במידה רבה בניסיון של הממשלה לבצע הפיכה הזאת ואני תוהה, אחד כמי שבא מההייטק ובא מהתחום - מדוע אתה שותק ולא מביע דעתך בנושא?     שאלה שלישית לגבי העצמאיים

ולדימיר בליאק:  אשמח אם תפרטו אילו צעדים לטובת העצמאיים יש בחוק ההסדרים? אתמול ועדת השרים לענייני חקיקה דחתה פעם נוספת את הצעת החוק שלי וסיעת יש עתיד דמי אבטלה לעצמאיים ויתרה מזאת, היום במתווה מוסכם בממשלה הקודמת, אני חושב שזו רשת ביטחון סוציאלי לעצמאיים, הממשלה הזאת החליטה להוציאו מחוק ההסדרים, אבל יכול להיות שאני לא מכיר ויש בחוק ההסדרים צעדים לטובת העצמאיים – אשמח לשמוע

ולדימיר בליאק:      לסיום, אני מבין שהרפורמה המשמעותית במאבק במונופולים בתחום המזון הוצא מחוק ההסדרים

ולדימיר בליאק:  אשמח לשמוע מדוע

ולדימיר בליאק:  בהקשר הזה הגשתי לפני חודשיים וחצי הצעת חוק, שעברה בקריאה טרומית בקדנציה הקודמת, שמחייבת את המונופולים בתחום המזון שהן חברות פרטיות, להגיש את הדוחות הכספיים לציבור

ולדימיר בליאק:  הממשלה החליטה לדחות את ההצבעה הזאת

ולדימיר בליאק:  באופן כללי, מה אתם מתכוונים לעשות במסגרת חוק ההסדרים – לא כרעיון לעוד שנה, שנתיים, שלוש – היום במסגרת חוק ההסדרים, איך אתם מתכוונים להילחם במונופולים בתחום המזון? תודה

יצחק פינדרוס: תודה

יצחק פינדרוס:  חבר הכנסת אחמד טיבי

אחמד טיבי: תודה

אחמד טיבי:  היום בוצע רצח משולש מזוויע בעיר שלי טייבה

אחמד טיבי:  אבא לקח סכין ודקר את אשתו ושני ילדיו

אחמד טיבי:  אי אפשר להסביר את הרצח הזה באופן רציונלי

אחמד טיבי:  זה בלתי נתפס

אחמד טיבי:  זה שונה מאשר גל הפשיעה וארגוני פשיעה

אחמד טיבי:  אמנם לפני עשר שנים נאמר שהוא היה באשפוז, יכול להיות שזה הרקע אבל זה נורא ואיום

אחמד טיבי:  גרם להלם גם בטייבה אבל בכל הארץ, יהודים וערבים

אחמד טיבי:  שלשום נהרגו עוד שני ילדים בתל שבע כתוצאה משריפה, ארבעה ילדים ביומיים-שלושה, אבל לצד זה יש גל פשיעה מתגבר, ששוטף את החברה הערבית בדם

אחמד טיבי:  העלייה בעיקרה נובעת ממלחמה שפרצה לאחרונה בין שתי כנופיות

אחמד טיבי:  תמיד היו חיכוכים בין הכנופיות, אבל לאחרונה יש מלחמת עולם

אחמד טיבי:  קרבות רחוב

אחמד טיבי:  בבוקר הורגים מישהו, אחרי כמה שעות יש מבצע נקמה ולכן המספרים עלו בצורה מסוכנת, מול עיניה המשתאה, השקטה, הפסיבית, אולי יותר מזה, של המשטרה

אחמד טיבי:  איני תולה תקוות בשר המשטרה, שהוא כישלון בטיפול בפשיעה גם בקרב יהודים וגם בקרב ערבים

קריאה: הצבעת נגד חוק המאבק בכלי הנשק

אחמד טיבי: החוק שלך

אחמד טיבי:  אני אוהב שמאתגרים אותי

אחמד טיבי:  החוק שלך עלה לפני שנה, והוא אומר שצריך, מותר לפרוץ לבתים ללא צו שופט

אחמד טיבי:  אתה יודע מי הצביע נגדו לפני שנה? השר השקרן שלך, אמר שהוא אנטי דמוקרטי

אחמד טיבי:  בנימין נתניהו הוציא סרטון באנגלית

אחמד טיבי:  באנגלית

אחמד טיבי:  בסרטון באנגלית נגד החוק הזה הוא גייס את הקהילה הבין-לאומית נגד הממשלה שפוגעת בזכויות אזרח ולכן יש רק סיעה אחת בכנסת שהיא עקבית, אין חוץ ממנה

אחמד טיבי:  חד"ש תע"ל

אחמד טיבי:  היא הצביעה  נגד החוק הזה אז ומצביעה נגד החוק הזה היום

יצחק פינדרוס: החוק הזה צומצם למאבק בכלי הנשק

אחמד טיבי: תראה מה עשינו לפני חודש וחצי, הסיעה שלי – הצבענו בעד חוק של מלביצקי שהוא כמעט כמוך ובכל זאת הצבענו בעד החוק שלו על נשק לא חוקי כי אנו משוועים לפתרון

אחמד טיבי:  אנו רוצים לתת כלים

אחמד טיבי:  אחד

אחמד טיבי:      בי"ת, יש מפכ"ל שנושא באחריות

אחמד טיבי:  לא רק השר

אחמד טיבי:  אולי מפכ"ל יותר מהשר

אחמד טיבי:  השר הוא תופעה עוברת, קולית, בומבום

ניר ברקת: זו שאלה בשבילי מה שאתה אומר עכשיו?     

אחמד טיבי: אתה רשאי להתייחס לנושא הזה אם זה מעניין אתכם היהודים

אחמד טיבי:  יש יהודים שזה לא מעניין אותם כי זה ערבים, רוצחים ערבים, כפי שאמרו בכירים במשטרה, חצר אחורית

אחמד טיבי:  אין ספק, שכשמפכ"ל משטרה אומר לפי הדלפת מי שהקליט אותו שנושא בתפקיד שר, שזה מנטליות של ערבים שרוצחים אחד את השני, יש הסבר לכישלון ולמספרים הגבוהים

אחמד טיבי:  מי שחושב כך מול הכישלון הזה לא ראוי לכהן בתפקיד מפכ"ל המשטרה

אחמד טיבי:  מי שלא יכול למגר את הפשיעה שיפנה את הדרך

אחמד טיבי:  לכן שבתאי נושא באחריות לכישלון המתמשך/ שבתאי הוא השוטר מס' 1

אחמד טיבי:  יש לו כלים

אחמד טיבי:  איך אני יודע שיש כלים למשטרה והיא מקצועית – לפני מספר שנים היא הצליחה למגר את הפשיעה בגוש דן, בנהריה, בנתניה

אחמד טיבי:  היה מפכ"ל אחר אבל הצליחה

אחמד טיבי:  אני רוצה יחס שווה והחלטה שווה ודומה ויהיה הרבה יותר ממך, אני, עאידה, אימאן וכל ח"כ ערבי רוצה לאסוף את הנשק שאתם, המשטרה, תאסוף את הנשק בכל דרך אפשרית כי הוא הורג בנו וממלא את החברה הערבית בדם

יצחק פינדרוס: תודה רבה, אחמד

יצחק פינדרוס:  חברת הכנסת עאידה

עאידה תומא סלימאן: תודה רבה

עאידה תומא סלימאן:  אתמול העלה חבר הכנסת ינון בדיון את העובדה שמנענו סגירת מרפאה לבריאות הנפש בעכו ששירתה 1,500 איש

עאידה תומא סלימאן:  אני לא הבנתי את גודל העניין, למרות שאני יזמתי את הפנייה ויזמתי את האי סגירה, עד שקיבלנו היום התרעה בעניין הרצח הזה

עאידה תומא סלימאן:  מדובר בבן זוג או הבעל או האבא מה שתקראו לזה, שהוא כנראה סובל מבעיות נפשיות וזו לא פעם ראשונה

עאידה תומא סלימאן:  הכשל המערכתי הזה שהוא לא רק בעניין איסוף הנשק אלא גם בבריאות הנפש שאף פעם לא יודעים לעקוב אחרי אנשים שמזוהים עם בעיות, לאתר המסוכנות שהם נמצאים בה ואז או הם בעצמם הופכים לקורבנות כפי שראינו בשבוע שעבר של אלימות משטרתית וירי של משטרה, האנשים הסובלים מבעיות נפשיות, או הם מקרבנים אחרים ומבצעים מקרי רצח פכי שקרה בטייבה ובאבו סנאן לפני כמה חודשים, הבן שרצח את אימו

עאידה תומא סלימאן:      אני אומרת את זה כי זה קשור לכלכלה וזה אמור לעניין

עאידה תומא סלימאן:  עניין הנשק וקבוצות הפשע שנמצאות באוכלוסייה הערבית צריכות להדאיג את שר הכלכלה כי כאשר עולם הפשיעה משתלט על הכלכלה של האוכלוסייה הערבית ונכנס לכל חור שנמצא שם זה אמור להדאיג, במיוחד כשהחורים הללו, כבוד השר, מיוצרים על ידי המשרד שלכם שלא מבצע את עבודתו

עאידה תומא סלימאן:      שמעתי את המצגת וההצגה של יעדי המשרד וכל הכבוד

עאידה תומא סלימאן:  הרגשתי שאנו מדברים על עולם אחר לגמרי

עאידה תומא סלימאן:  לא ראיתי בחלוקה לקיחה בחשבון את הפערים הקיימים בין האוכלוסיות השונות בתוך האזרחים של מדינת ישראל ובתוך הכלכלה

עאידה תומא סלימאן:  הייתה תוכנית למשרד הכלכלה, לפתוח אזורי תעשייה ולפתח תשתיות לאזורי תעשייה באוכלוסייה הערבית כדי לתרום גם למינוף הכלכלה בתוך האוכלוסייה ולייצר מקומות תעסוקה לאוכלוסייה הערבית שכולנו יודעים שאחת מהבעיות הגדולות זה שיש דרישה לעבודה אבל אין  מענה

עאידה תומא סלימאן:  לא מייצרים מקומות עבודה

עאידה תומא סלימאן:  האם אפשר לדעת מה מתכנן המשרד מבחינת אזורי התעשייה לאוכלוסייה הערבית? מה הולך להתבצע בשנתיים שאנו מדברים על התקציב? אפשר לדעת כמה מוקצה מ-3 מיליארד שקל שהם בתוך התקציב של המשרד לעניין פיתוח אזורי תעשייה, כמה מהם מוקצה לאוכלוסייה הערבית? כמה אזורי תעשייה הולכים כן לפתח?     הדבר השני, עניין לשכות תעסוקה, וזה כמו להגיד, כפי שאמרה מרי אנטואנט כשאמרו לה: אין לאנשים לחם – אמרה להם: אין בעיה, שיאכלו ביסקוויטים

יצחק פינדרוס: עוגות

עאידה תומא סלימאן: אני מכירה ביסקוויטים

עאידה תומא סלימאן:  הערבים אז לא הגיעו לעוגות

עאידה תומא סלימאן:  אבל זה צרפתים

עאידה תומא סלימאן:  לדבר על דיגיטציה של לשכות התעסוקה ולעשות את המיונים, אני מדברת על שיהיו לשכות תעסוקה

עאידה תומא סלימאן:  כבוד השר, פניתי אליך ממש בכניסתך לתפקיד בעניין לשכות התעסוקה בנגב ודיברתי על מדיניות, שהיא מדיניות מזעזעת בעניין יצירת לשכות התעסוקה

עאידה תומא סלימאן:  מדברים על שרוצים לקדם תעסוק בקרב האוכלוסייה הערבית וכל הזמן מאשימים אותנו שאנו פוגעים בכלכלה הישראלית בגלל אחוזי התעסוקה בין הגברים הערבים והנשים הערביות

עאידה תומא סלימאן:  תשמעו האבסורד – יש כיום בירוחם עם 11,000 תושבים ובמצפה רמון עם 6,000 תושבים או אזרחים, יש לשכות תעסוקה

עאידה תומא סלימאן:  בחורא 25,000 ובכספייא עם 20,000 אין לשכות תעסוקה

עאידה תומא סלימאן:  אני יחס - אפרופו שלא תגידו שאני מדברת עם הממשלה הזו בצורה כזו, כבר פניתי לכבוד השרה לשעבר אורנה ברביבאי בזמנו גם כן בעניין יצירת לשכות תעסוקה, כל אחד מהשרים אמר, ואני יודעת שהוקמה ועדה מיוחדת לדון בעניין עבודת לשכות התעסוקה ולשפר את העבודה של לשכות התעסוקה והגישה המלצותיה אז בממשלה הקודמת ודחו את ההמלצות ולא עבדו לפיהן ועכשיו השר אומר לי: חכי, וגם בעתירה שיש נגד המשרד בבג"ץ, השבתם שאתם רוצים לעשות משהו יותר מתקדם

עאידה תומא סלימאן:  תנו לנו את הלחם

עאידה תומא סלימאן:  אחר כך נחכה לעוגות

עאידה תומא סלימאן:  אנחנו רוצים את הלחם בינתיים

עאידה תומא סלימאן:  אנו רוצים את השירות הבסיסי שמאפשר תעסוקה לצעירים כדי שלא יזלגו לעולם הפשיעה, כדי שלא יזלגו מתחת לקו העוני שממילא הם נמצאים תחתיו

עאידה תומא סלימאן:  אני מבקשת לדעת כמה לשכות תעסוקה ואיפה אתם הולכים ומתי? אם אתם אומרים שיש לכם תוכניות לשפר את השירות הזה - מתי התוכניות הללו ייצאו לפועל? תודה

יצחק פינדרוס: תודה רבה

יצחק פינדרוס:  חבר הכנסת חמד עמאר

חמד עמאר: אדוני היושב-ראש, כבוד השר

יצחק פינדרוס: היה שר פעם, במשרד האוצר

יצחק פינדרוס:  זה היה לפני החוק- - -     

חמד עמאר: השר עכשיו שהציג את המצגת שלו הסתמכה על כל הרפורמות שאנחנו הובלנו

שרן השכל: שלא לדבר כמה שרים יש לכם בכל משרד

חמד עמאר: אתה ממשיך באותן רפורמות שהובלנו אותן בממשלה הקודמת

חמד עמאר:  אני רוצה לברך אותך

יצחק פינדרוס: קודם לא הגבתי

יצחק פינדרוס:  משפט אחד

יצחק פינדרוס:  אני ישבתי בממשלה לא הקודמת – לפניה בוועדת הכלכלה בראשות חבר הכנסת מרגי על כל הרפורמות הללו אז

יצחק פינדרוס:  כשמישהו מנסה להגיד תאריכים, זה נכון

יצחק פינדרוס:  התקן האירופאי אושר בוועדת הכלכלה

חמד עמאר: אני מברך את השר שממשיך להוביל אותן רפורמות שהובלנו אותן גם בהכנסת חברות זרות במזון

חמד עמאר:  אני מקווה שנכניס כמה שיותר חברות

חמד עמאר:  זה יוביל לתחרות ולהוזלת המחירים כי לא יכול להיות מצב במדינת ישראל שיהיה יותר יקר מכמעט כל מדינות אירופה

חמד עמאר:  זה באמת מקומם, ואני מקווה שתמשיך בנושא הזה

חמד עמאר:      שנית, הנושא של ההייטק

חמד עמאר:  אנו רואים את ההשקעות הזרות בהייטק

חמד עמאר:  אתמול פורסם שהחודש שעבר היה הכי פחות השקעות זרות בהייטק אפילו משנת 2018, רק היו השקעות כאלה

חמד עמאר:  מה המשרד עושה כדי לשמור את ההשקעות בהייטק במדינת ישראל? בשנת 21', 22' הייתה השקעה זרה אדירה בהייטק במדינת ישראל

חמד עמאר:  אנו רואים ירידה- - -     

רונית הרפז: 6

רונית הרפז: 7 מיליארד

יצחק פינדרוס: סליחה

יצחק פינדרוס:  את לא אמורה להתפרץ

חמד עמאר: תודה שאת נותנת את המספרים הנכונים

חמד עמאר:  זה אומר שהירידה הדרסטית – הקטר שמוביל את הכלכלה הישראלית זה ההייטק ואם נמשיך לדרוך המקום בנושא ההייטק, זה יגרום לאבטלה אדירה במשק הישראלי ובעובדים הישראליים ויכול לפגוע קשה מאוד בכלכלה הישראלית

חמד עמאר:  המשרד שלך ממונה על כל נושא התעסוקה ולכן הנושא הזה חשוב לכולם

חמד עמאר:  גם חברי נגע בנושא

חמד עמאר:  כל הסיבה זה כל הרפורמות

חמד עמאר:  המהלכים המשפטיים שאתם מובילים

יצחק פינדרוס: זה לא עבר והמשיכה הירידה

יצחק פינדרוס:  אולי אם יעבור זה יעזור

חמד עמאר: כשר שממונה על הנושא צריכה להיות לך אמירה ברורה בנושא ואני מאמין ומעריך שתגיד את האמירה שלך בסופו של דבר

חמד עמאר:      אזורי תעשייה

חמד עמאר:  אני בא מהמגזר הדרוזי ואני רואה את אזורי התעשייה

חמד עמאר:  נגעת בדבר

חמד עמאר:  יש אזור תעשייה באזור כסרא סמיע יש דרישה אדירה שם לעסקים שרוצים להיכנס

חמד עמאר:  אין עוד מגרשים שם והמחירים שם עולים בצורה בלתי רגילה

חמד עמאר:  כשאנו רואים שיש דרישה, אני רוצה שהמשרד ייקח את הנושא – נגעת בזה

חמד עמאר:  אני בעמדתך

חמד עמאר:  מינהל מקרקעי ישראל צריך לפרק אותו ממדינת ישראל

חמד עמאר:  הרבה שנים אני בעמדה הזו

חמד עמאר:  המשרד הזה מביא את יוקר המחיה ויוקר הדיור במדינת ישראל

חמד עמאר:  כל דבר שנוגע בו מינהל מקרקעי ישראל מביא לייקור

חמד עמאר:  אני בעמדה לסגור אותו ולא צריך להיות מינהל מקרקעי ישראל

חמד עמאר:  אני מקווה שנראה השקעה באזורי תעשייה

חמד עמאר:      נתת חידון ולא ענינו לך

חמד עמאר:  כולם יודעים את זה – יש להשקיע במקום שמצליח, ובמקום שאתה מצליח אתה צריך להשקיע

חמד עמאר:  אבל אנחנו מדינה וצריך להסתכל באופן כללי על כל המדינה, כל המגזרים, בכל האזורים

חמד עמאר:  לכן צריך להשקיע גם במקומות שאתה יכול בסופו של דבר להניב תוצאות בנושא

חמד עמאר:       יש שני דברים שכל הדוחות הבין-לאומיים מפרסמים אותם – יש הנשים הערביות ולא ראיתי במצגת שלך נגיעה בנושא הנשים הערביות ושיתוף שלהן בתעסוקה, ויש המגזר החרדי, גברים במגזר החרדי שגם שם לא נגעת

יצחק פינדרוס: גם בנשים יש הרבה מה לעשות במגזר החרדי

חמד עמאר: אבל הן יותר עובדות

יצחק פינדרוס: בשליש משרה

חמד עמאר: אני גם רוצה שישקיעו בנשים החרדיות

חמד עמאר:  אני רוצה שכולם יעבדו

חמד עמאר:  גם בשתי הנקודות האלה החשובות שכל הדוחות הבין לאומיים מפרסמים ומדברים על זה

חמד עמאר:  זה הדברים שפוגעים בכלכלת ישראל ויכול לגרום לאסון בסופו של דבר לכלכלת ישראל אם נמשיך באותה מדיניות ולא נשקיע בשני המגזרים הללו

חמד עמאר:  תודה רבה

יצחק פינדרוס: תודה רבה

יצחק פינדרוס:  חברת הכנסת אורית פרקש

אורית פרקש הכהן: תודה רבה

אורית פרקש הכהן:  השר ברקת, תודה רבה שהגעת לכאן ואני מאוד מעריכה את המצפן הציבורי שלך, את העשייה שלך והיכולות שלך אבל בכל זאת יש לי שתי שאלות אליך

אורית פרקש הכהן:  אחת שקשורה לנושא הריכוזיות במשק בקשר ליבואנים

אורית פרקש הכהן:  מאוד התאכזבתי לראות שדווקא הנושא הזה פוצל מחוק ההסדרים ואני רוצה לשקף לך את המצב שהכנו בסוף הממשלה הקודמת, בהיותי שרה בממשלה לגבי העובדה שיש לנו כפי שאתה יודע היטב, שלושה יבואנים במדינת ישראל בלעדיים שמחזיקים בכוח שוק מונופולי על הרבה מאוד ממוצרי הצריכה והטואלטיקה מול האזרחים במדינת ישראל

אורית פרקש הכהן:  יש לנו קבוצה אחת שמחזיקה 91% בהיקפים כספיים משוק סכיני הגילוח לגברים, 76% מסכיני הגילוח לנשים, 71% ממוצרי השמפו והמרכך לציבור בישראל, כמעט 70% מהמרגרינה לציבור בישראל, 55% מכל מוצרי ההיגיינה הנשית לציבור בישראל, 51% מנוזלי הכלים, קבוצה אחרת מחזיקה 67% משוק החיתולים במדינת ישראל, 53% משוק נייר הטואלט, וקבוצה שלישית מחזיקה במעל ל-50% משוק משחות השיניים

אורית פרקש הכהן:  זה הדבר שאיתו לא מצליחים להתמודד, ודווקא הנושא הזה, שעסקו בו כל כך הרבה אצלנו – אלו אגב נתונים מרשות התחרות, נכונים לסוף שנה שעברה

אורית פרקש הכהן:  השאלה שלי היא איך הדבר הזה יצא ומתמסמס לתוך ועדה? זה יוקר מחיה פר אקסלנס

אורית פרקש הכהן:  לקחת קבוצות כאלה, שוק ריכוזי כזה, להטיל מגבלות על היקף המוצרים הנוספים שהם יכולים להמשיך לכרוך לכל המוצרים האלה

אורית פרקש הכהן:  כשליבואן יש כזה סל של מוצרים – אני רוצה להסביר את הבעיה בבמה הזו

אורית פרקש הכהן:  הוא מלך מול כל בעל סופר מרקט, מול כל רשתות השיווק

אורית פרקש הכהן:  הוא יכול לכרוך את זה במוצרים נוספים וגם אותם להתנות את זה בכך שיהיו מפה ובמחירים האלה ולא פלא שבנושא הזה ובמוצרי הטואלטיקה שלנו הציבור בישראל משלם בעשרות אחוזים יותר מאשר במדינה אחרת

אורית פרקש הכהן:  אני יודעת מהממשלה הקודמת, כשהביאו את קרפור למדינת ישראל לשיחות לשכנע אותה להגיע לארץ, הם ראו את המחירים ולא האמינו שזה מה שאזרחי ישראל משלמים

אורית פרקש הכהן:  התחלנו את הרפורמה של התמרוקים

אורית פרקש הכהן:  אתה יודע היטב שמשרד הבריאות מערים שם קשיים דווקא מצד הפקידות

אורית פרקש הכהן:  אני רוצה להבין, למה הנושא הזה יצא לעוד ועדה? יש פה לעשות דברים וזה לא להגיד במילים גבוהות תחרות כי אני יודעת את זה מהחשמל

אורית פרקש הכהן:  כשיש כאשר נתחי שוק הממשלה צריכה להיכנס ולהטיל מגבלות על היבואנים האלה

אורית פרקש הכהן:  אין פה קיצורי דרך

אורית פרקש הכהן:  עד שהמצב יתאזן

אורית פרקש הכהן:  עד שלא יבואן שמחזיק בלעדית 90% משוק סכיני הגילוח

אורית פרקש הכהן:  זה לא ייתכן

אורית פרקש הכהן:      גם בתחום התמרוקים

אורית פרקש הכהן:  שבענו מהשליטה של התקנים של משרד הבריאות

אורית פרקש הכהן:  כל אשה יודעת שכשהיא יוצאת לחו"ל דבר ראשון בדיוטי פרי היא קונה כל מיני מוצרי איפור בלי שום אישור של משרד הבריאות ולא קורה לה דבר

אורית פרקש הכהן:      שנית, פורסם הבוקר דוח מדאיג ביותר של רשות החדשנות שאני הייתי אמונה עליה כשרת החדשנות שאומרת בקול רם מה שכולנו ידענו

אורית פרקש הכהן:  אומנם אנו במשבר כלכלי כללי, אומנם האינפלציה הרימה את הראש אבל בלי כל קשר לזה החקיקה המשפטית מטילה צל כבד ופוגעת בתעשיית ההייטק

אורית פרקש הכהן:  80% מהחברות החדשות נרשמות בחו"ל, יש לנו המשך ירידה של סטארט אפים ולמעשה ברמת ההשקעות הרבעון הראשון של 2023 רשות החדשנות שהיא גורם מקצועי לחלוטין ובלתי פוליטי לחלוטין אומרת שהחקיקה המשפטית האיצה תהליכים שליליים בתעשיית ההייטק ואנו בנתונים הכי נמוכים מאז שנת 2019 של השקעות

אורית פרקש הכהן:  שמחתי לראות שדווקא בתחום הזה בחוק ההסדרים הממשלה ממשיכה את כל התהליכים שהתחלתי כשרת התחרות בתחום השילוב והבינה, בתחומי שילוב אוכלוסיות, אבל בסוף אתה יודע לפחות טוב כמוני שההייטק הוא הקטר של המשק

אורית פרקש הכהן:  הם הראשונים שעמדו באומץ רב, התתריעו בפני הממשלה הזו על הסכנה הזו והשאלה אם לא מאוחר מדי לייצר את הוודאות העסקית שכה נדרשת למשקיעים במדינת ישראל

אורית פרקש הכהן:  תודה

יצחק פינדרוס: תודה רבה

יצחק פינדרוס:  חבר הכנסת אלי דלל, בבקשה

אליהו דלל: אדוני השר, אתה האיש הנכון במקום הנכון

אליהו דלל:  אני רוצה לפרגן לך על התוכנית

אליהו דלל:  היא תוכנית ברורה, ראויה, עם חשיבה

אליהו דלל:  גם מעודדת צמיחה, חזון

אליהו דלל:  נגעת לדעתי בכל הנקודות החשובות והמהותיות בנושא הכלכלי

אליהו דלל:      אני כן רוצה להתייחס לנקודה אחת, שאני חושב שהיא חשובה מאוד וציינת אותה, אבל יש גם לחזקה – הנקודה של אזורי התעסוקה

אליהו דלל:  מניסיוני האישי, רוב האזרחים הולכים אחר מקום התעסוקה והפרנסה  שלהם

אליהו דלל:  כלומר אדם בוחר את מקום מגוריו לרוב היכן שהוא מתפרנס ועובד

אליהו דלל:  בשנות עבודתי הרבות נדדתי מתל אביב לחיפה, לנתניה, בסוף בנתניה, אבל זה היה לפי מקום העבודה

אליהו דלל:  לכן גם פה כשדיברנו אתמול בוועדת הכספים על נושא הדיור, התברר לנו שהאוצר בא עם תוכנית שלדעתי בסוף לא תתקבל ולהעביר כספים בקרן ארנונה כזו או אחרת- -      

יצחק פינדרוס: מקווה שאתה לא צודק

אליהו דלל: יש בינינו ויכוח אבל בסוף לדעתי זה לא יעבור

אליהו דלל:  בכל מקרה, הרעיון הוא בסופו של דבר - לא צריך לרכז את כל התעסוקה ואת כל המעסיקים ואת כל הפרנסה באזור המרכבז

אליהו דלל:  אנו יודעים היום שדירה במרכז עולה פי ארבעה או חמישה מדירה בפריפריה ולכן חלק גדול מאותם מפעלים ואנו משתדלים לעזור לאותם מפעלים באזור הדרום והפריפריה ויש מפעלים מצליחים באזורים האלה וי שלעודד

אליהו דלל:  אני מניח שמחיר הקרקע באזורים האלה אפילו אפסי והמדינה יכולה לתת קרקע חינם למפעלים ויביאו לשם תעסוקה, ויש מפעלים שרוצים לעבור לשם, וכמובן זה משלים את הנושא של הסבת עובדים ועובדים טכנולוגיים

אליהו דלל:      בנוסף, אם  מדברים על ויסות ומינון מקצועות יש להתחיל בשלב האוניברסיטה

אליהו דלל:  אנו יודעים היום שחסרים אלפי מהנדסים במדינה שלנו ועוד אלפי אנשים טכניים

אליהו דלל:  זו נקודה יש להתחיל אותה אפילו בתיכון

אליהו דלל:  לא כולם צריכים להיות רואי חשבון או עורכי דין

אליהו דלל:  הנושא הטכנולוגי הוא בנפשנו וחשוב לפזר את התעשייה והתעסוקה בכל הארץ

אליהו דלל:  תודה

יצחק פינדרוס: תודה רבה

יצחק פינדרוס:  חברת הכנסת שרן השכל

שרן השכל: תודה רבה

שרן השכל:  אני רוצה לפתוח ולברך את השר ברקת על הרפורמה לעידוד הייצוא, שהחלה בדהירה עצומה בחודש-חודשיים האחרונים, כאשר כל החברות והסטארט אפים במדינת ישראל נרשמו בחו"ל והקימו חברת בת במדינת ישראל

שרן השכל:  אם זה חלק מתוכנית הייצוא ורפורמת הייצוא שלכם לשנה החדשה, אתם עושים עבודה טובה

שרן השכל:      נכון, יש מיתון בהשקעות ברמה כלל עולמית אבל ישראל היא אומת סטארט אפ, וגם בסבבים קודמים מדינת ישראל ידעה להתגבר עליהם בגלל אנשים מבריקים שיש כאן במדינת ישראל, ומי כמוך יודע זאת, השר ברקת

שרן השכל:  יושבים פה סביב השולחן הזה לא מעט מאותם מוחות מבריקים

שרן השכל:  נראה לי שגם לא ייתנו להם לדבר כי קשה לכם כששמים לכם מראה מול הפנים

שרן השכל:  העניין הוא שהרפורמה המשפטית האיצה אותם תהליכים של עצירת השקעה במדינת ישראל וזה ברור – נכון, יש מגמה עולמית אבל מדינת ישראל יכלה להתגבר על זה

שרן השכל:  מי כמוך יודע את זה

שרן השכל:  אותן חברות נרשמו בחו"ל כי הם לא הצליחו כאן לגייס את סבבי A שלהם

שרן השכל:  אותן חברות שכן נמצאות כאן הולכות להיקלע למשבר אדיר

שרן השכל:  חודשים קדימה הם ייסגרו, יפשטו את הרגל

שרן השכל:  המשמעות של זה היא שתחת ידך, השר ברקת, מדינת ישראל עלולה להסיר מעצמה אותו תואר של אומת הסטארט אפ

שרן השכל:  כאדם כה מנוסה בתחום הזה, עם המון ניסיון, שיכול לתרום משמעותית דווקא למשבר הזה, שכרגע מדינת ישראל נמצאת בו כפי שנאמר לפני כן על ידי חברתי אורית, ההייטק במדינת ישראל הוא הקטר הכלכלי שלנו

שרן השכל:  היה תמוה בעיניי שכאשר השר גלנט רצה לעצור את הרפורמה המשפטית, כי הוא מבין את המשמעויות הכלכליות, הביטחוניות, הבין-לאומית, אתה השר שכל כך מבין איך אפשר להציל את המדינה ואת הסטארט אפים ואת ההייטק במדינת ישראל ביקשת תפקיד שר הביטחון כאילו לברוח כי אתה כבר יודע לאן הרכבת הזו נוסעת, ולהמשיך אותו קטר של רפורמה משפטית שאמורה לרסק את זה – זה מה שפורסם

שרן השכל:      הדבר השני הוא העניין של הרפורמה בייבוא והייבוא המקביל

שרן השכל:  דיברת על זה

שרן השכל:  הצלחנו להעביר את רפורמת התמרוקים – אגב, כאשר מרגי לא הצליח להעביר אותה

שרן השכל:  היא נתקעה

שרן השכל:  דנו בה המון, ואותה רפורמה נתקעה ונעצרה

שרן השכל:  אנחנו שנה שעברה הצלחנו להעבירה ואתה יודע איפה נתקענו, אדוני השר? למשל בנושא של מוצרי תינוקות

שרן השכל:  משרד הבריאות נעמד על הרגליים האחוריות ואמר: התקן האירופאי לא מספיק

שרן השכל:  חס וחלילה

שרן השכל:  יביאו לפה חיתולים ומוצרי תינוקות ומשהו יקרה לאחד התינוקות

שרן השכל:  אנחנו לא מוכנים לקחת את האחריות

שרן השכל:  אתם לא מבינים איזה סכומים אדירים הורים משלמים על חיתולים, על תחליפי חלב

שרן השכל:  הייתה עלייה מטורפת

שרן השכל:  אני אומרת זאת כאמא לתאומים

שרן השכל:  אני אעמוד בזה, אבל מה עם אימהות חד הוריות? מה עם משפחות מרובות ילדים? דוגמה – שקית חלב, אשה שואבת חלב

שרן השכל:  שקית חלב במדינת ישראל עולה שקל

שרן השכל:  במבצע הכי מטורף שתמצאו במדינת ישראל - שקל לשקית

שרן השכל:  בארצות הברית במדפים של טארגט – חצי שקל

שרן השכל:  מה ההבדל? יודעים מה ההבדל? שמשרד הבריאות חסם את העניין הזה והבטיחו לדון בזה ולהביא לנו את הרפורמה אחרי שישקלו את העניינים, להביא גם את הנושא של מוצרי תינוקות

שרן השכל:  למה לא הבאתם את זה כבשורה? למה לא להכניס את זה כבשורה לתקציב לחוק ההסדרים? הסכום של החיתולים עלה, של הסימילאק, של המטרנה

שרן השכל:  עלה

שרן השכל:  למה? כי לא מאפשרים ייבוא מקביל

שרן השכל:  אז משרד הבריאות נעמד על הרגליים האחוריות כי זה מסוכן

שרן השכל:  כי עלולים להרעיל תינוקות

שרן השכל:  אז מה אימהות שקשה להן עושות? מזמינות בעלי אקספרס

שרן השכל:  אני אומרת לכן

שרן השכל:  הן מזמינות בעלי אקספרס בלי פיקוח לא של האיחוד האירופאי, לא של ה-FDI האמריקאי ובטח לא של משרד הבריאות הישראלי

אורית פרקש הכהן: ולא קורה כלום מסתבר

שרן השכל: יכול לקרות

שרן השכל:  מוצרים שמיוצרים בסין בלי שום פיקוח – אולי נדע עוד שנה חס וחלילה

שרן השכל:  על הראש שלכם יקרה אסון

שרן השכל:  למה לא עכשיו ביחד – אני אומרת כאן מוועדת כספים – בואו נביא את הבשורה הזאת

שרן השכל:  השר, תתעקש על פתיחת הייבוא המקביל למוצרי תינוקות

שרן השכל:  אנחנו נעזור

שרן השכל:  נגבה

שרן השכל:  בואו יחד נביא את הבשורה הזאת להורי ישראל

שרן השכל:  אתם לא מדמיינים את סכומי העתק שמשלמים

שרן השכל:  זה אלפי שקלים בכל חודש

שרן השכל:      ולסיום, דיברת על מקצבי תעשייה של הייטק בכל מיני מקומות

שרן השכל:  נעזוב את ההשקעות, זו היתה שאלה ששאלתי, אבל לעניין הארנונה – אתם מביאים בחוק ההסדרים הלמה של ארנונה עסקית לטובת השקעה ברשויות שלא השכילו לעשות את זה

שרן השכל:  למה שרשויות מקומית עכשיו ישקיעו באזורי תעשייה להייטק כשאתם גונבים מהם אותה ארנונה שהם אמורים לשלם?     

יצחק פינדרוס: הדיון הזה יתנהל עם שר האוצר ביום חמישי

יצחק פינדרוס:  מה שאת אומרת לא נכון בלשון המעטה עובדתית

שרן השכל: מה זה לא נכון?     

יצחק פינדרוס: יש עודף של מטרים לעסקים במדינת ישראל ברמה של פי שמונה מהצורך

יצחק פינדרוס:  פי שמונה

יצחק פינדרוס:  לא זה הנושא

יצחק פינדרוס:  לא זו הבעיה

יצחק פינדרוס:  לא חסר המקום

יצחק פינדרוס:  יש מריבה על כל מפעל הייטק, יש עשר רשויות שרבות עליו שיגיע אליהן

שרן השכל: נהדר

יצחק פינדרוס: לא זה הבעיה

יצחק פינדרוס:  אבל אין מגורים

יצחק פינדרוס:  אולי לך יש אפשרות לרכוש לדירה

יצחק פינדרוס:  לי אין

שרן השכל: במקום רשויות שהצליחו לייצר עצמאות כלכלית ולא נשענות- -      

יצחק פינדרוס: אבל זה פיקציה

יצחק פינדרוס:  זה בלוף

יצחק פינדרוס:  זה לא נכון

יצחק פינדרוס:  תבואי לדיון ביום חמישי לדיון עם שר האוצר

שרן השכל: במקום לפגוע בהן, שהן דואגות לעצמאותן הכלכלית- - -         

יצחק פינדרוס: אני לא נבהל מקבוצות לחץ

יצחק פינדרוס:  תבואי לדיון ביום חמישי ותגידי את זה שם

יצחק פינדרוס:  לא פה

שרן השכל: מותר לי לדבר

שרן השכל:  אני מבינה שקשה לכם כששמים לכם מראה מול הפנים

יצחק פינדרוס: מראה? זה מאפיה

שרן השכל: אני מבינה שקשה לכם להתמודד ואני מבינה לאן אתה רוצה להעביר את התקציבים האלה

שרן השכל:  אני מבינה שאתה רוצה להעביר את הארנונה של ראשון לציון של אנשים שמשלמים

יצחק פינדרוס: לא, אני רוצה להעביר את הארנונה של ירושלים למבשרת

שרן השכל: ולבני ברק

יצחק פינדרוס: דווקא בני ברק הולכת להפסיד כסף

יצחק פינדרוס:  אני רוצה להעביר את של בני ברק לחולון

שרן השכל: אבל בסופו של דבר אתם לא יכולים להגיד: אנחנו מתמרצים רשויות ומעודדים אותם לעצמאות כלכלית ולבנות אזורי תעשייה ומסחר, ומהצד השני לקנוס אותם ולגנוב להם את הכסף הזה

שרן השכל:  זה נושא ששר הכלכלה חייב לטפל בו, אם הוא באמת רוצה לעודד השקעה של עיריות באזורי תעשייה ומקבצי תעשייה הוא חייב לעצור את החוק הדרקוני הזה

שרן השכל:  זה לא הגיוני

שרן השכל:  אתם רוצים לעודד דיור? נהדר

שרן השכל:  תמצאו את התקציבים לעשות זאת

שרן השכל:  יש לכם מס שבח אדיר שאתם גובים, מס קנייה

שרן השכל:  כמה סכומים מטורפים אזרחים משלמים, מס מטורף

יצחק פינדרוס: את מביאה דוגמה למה זה לא  בסדר

יצחק פינדרוס:  מי גובה את מס השבח? הרשויות המקומיות

יצחק פינדרוס:  את מביאה דוגמה למה את לא צודקת

יצחק פינדרוס:  אגב בני ברק מתנגדת לזה

יצחק פינדרוס:  הבאת דוגמה רעה מאוד

יצחק פינדרוס:  בני ברק הולכת להפסיד כסף, היא מתנגדת לזה ואני בעד כי אני מייצג את תושבי בני ברק ולא את עיריית בני ברק

שרן השכל: אתה לא מבין את הנזק האדיר שאתם יוצרים פעם אחר פעם

שרן השכל:  אין בעיה

שרן השכל:  תצביעו כאן שוב שהרפורמה המשפטית לא פוגעת בכלכלה וכנראה זה יהיה נכון אבל מה לעשות – מדינת ישראל לא מתיישרת לפי ההחלטות של יושב-ראש הוועדה ולפי ההצבעות של הקואליציה

שרן השכל:  יש מציאות אחרת

שרן השכל:  כששמים מראה מול הפנים

יצחק פינדרוס: מראה? אפילו את לא יודעת על מה את מדברת

יצחק פינדרוס:  לא נעים להגיד

שרן השכל: קחו את המיסים הללו ותשקיעו אותם בדיור

שרן השכל:  יש להשקיע אותם בדיור אבל אל תגנבו את זה מרשויות עצמאיות שדאגו לעתיד של העיר שלהם

יצחק פינדרוס: בבקשה, הוא רוצה משפט אחד

אליהו דלל: אדוני השר, האם אתם מתכוונים לעשות בדיקה לגבי כל התקנים הרשמיים? לגבי תקן רגיל כל אחד יכול להביא ולא חייבת בדיקה

אליהו דלל:  הבעיה בעיקר בתקנים רשמיים שחלקם אולי לא רלוונטיים היום כי הם נוצרו בעיקר בזמנו מסיבות כאלה ואחרות, אני אפילו לא רוצה לפרט

אליהו דלל:  תקנים פורמליים

יצחק פינדרוס: אימאן, בבקשה

אימאן ח'טיב יאסין: צהריים טובים לכולם

אימאן ח'טיב יאסין:  איני יכולה להתחיל בדבריי לפני שאני שוב גם מעלה את מה שקרה הלילה, הבוקר בעיר טייבה לגבי הטרגדיה של המשפחה שנרצחה בדם קר

אימאן ח'טיב יאסין:  אמא בת 26, שני ילדים, שנה וחצי ו-2

אימאן ח'טיב יאסין: 5, ואתמול עוד שני ילדים שנשרפו בביתם בתל שבע

אימאן ח'טיב יאסין:  אני שואלת ושמה את השאלה הזאת על כל שולחן ובפני כל מי ששומע ויש בו טיפת אנושיות – איפה הממשלה ואיפה המדיניות והמשרדים הרלוונטיים? אם זה שיכון ואם זה רווחה ואם זה חינוך ואם זה בריאות, מכל מה שקורה בחברה הערבית

אימאן ח'טיב יאסין:  וכבר נמאס לדבר ולספר על המספרים הנוראיים

אימאן ח'טיב יאסין:  באפריל 20 נרצחים, ואנחנו יושבים פה ומציגים תוכנית של כלכלה

אימאן ח'טיב יאסין:  וכן, יש חשיבות לכלכלה, ואני כן מאמינה שרווחה כלכלית מביאה גם לרווחה חברתית ורווחה נפשית

אימאן ח'טיב יאסין:      אני רוצה לפנות לשר הכלכלה

אימאן ח'טיב יאסין:  כל הכבוד על המאמצים אבל אני רוצה להתייחס ספציפית לחברה הערבית

אימאן ח'טיב יאסין:  אני כחברת כנסת מטעם מפלגת רע"מ, ודובר פה על תקציבים שהיו בקדנציה הקודמת והוקצו לחברה הערבית ולא הוקצו באוויר כי הייתה מפלגה שדאגה לזה ושילמה מחירים ועדיין משלמת מחירים בגלל זה

אימאן ח'טיב יאסין:  השאלה שלי, מה קורה עם התוכנית הזו, שהוקצתה והפרויקטים שהיו מיועדים לחברה הערבית ואיפה הם נמצאים בסדר-יומה של הממשלה? ובמיוחד אני רוצה להתייחס לשני נושאים עקרוניים – כל הנושא של אזורי תעשייה ותעסוקה וכל הנושא של תעסוקת נשים וצעירים בחברה הערבית

אימאן ח'טיב יאסין:      אני חושבת שמן הראוי להיות שקופים והוגנים, ולשים את האמת בפני כולם

אימאן ח'טיב יאסין:  כמה ואיך ומתי? ולא להישאר בסיסמאות

אימאן ח'טיב יאסין:  אני חושבת ש-20% מאזרחי המדינה שהם מודרים לאורך כל הדרך בצורה מבנית, זה לא רק ישפיע על אותה חברה באופן ספציפי; זה ישתקף  גם בכלכלה הישראלית

אימאן ח'טיב יאסין:      אם אנו מבדרים על אזורי תעשייה, אנו יודעים ומודעים שיש מחסור אדיר באזורי תעשייה בחברה הערבית, וגם הקיימים, בגלל חוסר הטיפול והתחזוק שלהם, הם הפכו לחצר האחורית של כל מה שנקרא ונדליזם וגם פשיעה בתוך החברה הערבית

אימאן ח'טיב יאסין:  השאלה, מה אתם עושים, כבוד השר, בתוכנית שאתה מביא לכאן, וכן אנו רואים שגם ששמים בתוך זה – קחו בחשבון שיהיה קיצוץ ובטוח שהוא גם ישתקף על כולם

אימאן ח'טיב יאסין:  אבל אנו לא מדברים על שוויון

אימאן ח'טיב יאסין:  אנו יודעים שזה לא קיים עלי אדמות

אימאן ח'טיב יאסין:  אנו מדברים על צדק חלוקתי שהגיע הזמן שהחברה הערבית תזכה למשאבים הראויים, במיוחד שאנחנו נמצאים בעידן, שיש הרבה התקדמות מבחינת יכולות של האנשים כמשאב אנושי בתוך החברה הערבית לתרום ולהיתרם

אימאן ח'טיב יאסין:  תודה

יצחק פינדרוס: תודה רבה

יצחק פינדרוס:  חבר הכנסת יוני משריקי

יונתן מישרקי: תודה רבה, אדוני היושב-ראש

יונתן מישרקי:  כבוד השר, אני מצטרף לדברים שאמר יושב-ראש הוועדה בתחילת הדברים

יונתן מישרקי:  שר מצוין עם מנכ"ל מצוין

יונתן מישרקי:  אנו מכירים הרבה מאוד שנים

יונתן מישרקי:  באמת ראוי ונכון

יונתן מישרקי:  כבוד השר, רציתי לבקש תשומת לבכם בנושא הכשרות של עובדות חרדיות בהיי טק

יונתן מישרקי:  אנו מדי פעם נתקלים בכל מיני מחקרים השוואתיים בנושא שכר של עובדות חרדיות בהיי טק

יונתן מישרקי:  מדברים לפעמים ניצול עובדות ואני מבקש מכם, כבוד השר, כשאתם מדברים על השמה, על הכשרות מול גורמים עסקיים כאלה ואחרים לתת דגש על הנושא הזה

יונתן מישרקי:  אני חושב שהרגישות שלך ידועה לכול

יונתן מישרקי:  פעלת מול הרבה מאוד מגזרים משך הרבה מאוד שנים, לשים לב לנקודה הזו

יונתן מישרקי:  אודה לך מראש

יונתן מישרקי:  תודה

יצחק פינדרוס: תודה רבה

יצחק פינדרוס:  הגב' רונית הרפז

רונית הרפז: תודה

רונית הרפז:  לי יש שאלה לשר ברקת, קצרה, בקשר לשקפים שלך, ואז חבריי ישמחו לשאול שאלה

רונית הרפז:  שמי רונית הרפז, מנכ"לית חברת סטארט אפ בתחום מכשור רפואי מציל חיים

רונית הרפז:  אם אפשר לחזור לשקף של השר ברקת על צמיחה כלכלית באמצעות קלסטרים תחרותיים, אני חושבת שהוא היה מאוד טוב מבחינת לשקף לנו מה התוכנית שלך קדימה

רונית הרפז:  לפי השקף הזה אני רואה שמשהו כמו 80% אתה מסתמך על ההייטק, יש פה פוד טק בצפון והייטק, יש הייטק מדעי החיים בירושלים, יש דזרטק בדרום, יש סייבר, ביו טק, פין טק ו- - - ארצי כללי

רונית הרפז:  זה 80% מהתוכנית, אבל מה שאנו רואים בתקציב זה שהורדתם את הסכומים או התקציב לרשות החדשנות מ-1

רונית הרפז: 9 מיליארד שקלים ל-1

רונית הרפז: 4 מיליארד שקלים

רונית הרפז:  אשמח שתיתן לנו מענה, איך אתה הולך להסתמך על ההייטק בתוכנית המצוינת הזו, ומאיפה הכספים יבואו? כפי שציינתי קודם, וסליחה שהתפרצתי – לדייק, ההשקעות ברבעון הראשון של השנה היו 2 מיליארד דולר לעומת 6

רונית הרפז: 7 מיליארד דולר בשנה שעברה וכמובן זה ישפיע גם על התוכנית הזו

רונית הרפז:  תודה

יצחק פינדרוס: בבקשה, דוד גולן, סמנכ"ל טכנולוגיות

דוד מגן: תודה

דוד מגן:  כבוד השר, ראש הוועדה, חברות וחברי הכנסת, שמי דוד גולן

דוד מגן:  אני סמנכ"ל טכנולוגיות ואחד המייסדים של חברת Viz

דוד מגן: ai

דוד מגן:  אנו חברה בתחום הבריאות הדיגיטלית, משתמשים בבינה מלאכותית לנתח סריקות סי טי וזיהוי של שבץ

דוד מגן:  אנו עוזרים לחולים בכל העולם, מותקנים בלמעלה מ-1,400 בתי חולים כולל בישראל, מנגישים רפואה טובה יותר לפריפריה החברתית והגיאוגרפית של ישראל, מעסיקים פה אנשים ומכניסים עשרות מיליוני דולרים כל שנה לישראל

דוד מגן:  כמובן למעלה מחצי מזה נכנס לקופת המדינה כמיסים

דוד מגן:  לפי התקציב – קראתי את התקציב אתמול – משרד הכלכלה והתעשייה פועל במטרה להביא לפיתוח מנועי צמיחה במדינת ישראל

דוד מגן:  עם כל הצניעות תרשו לי להגיד ש- Viz

דוד מגן: ai היא אחד המנועים הללו, ואני מדבר עם יזמים בכל הארץ ומשקיעים בארץ ובעולם

דוד מגן:  מעבר למגמות המקרו כלכליות שאנו רואים בעולם יש עצירה מוחלטת

דוד מגן:  אפשר אפילו לומר שהקרקע בוערת מתחת לרגליים של היזמים והיזמיות

דוד מגן:  לשמחתי, אנחנו במצב טוב אבל לוקח 5 עד 10 שנים להנביט חברה מסטארט אפ של 2, 3 אנשים למשהו שהוא מנוע צמיחה והקטר המשק

דוד מגן:  אם לא נעשה את ההשקעות הללו עכשיו, עוד 5 או 10 לא יהיה הכסף

דוד מגן:  השאלה שלי היא כזו – דווקא עכשיו, כשההשקעות עוצרות זה הזמן לממשלה לעזור לסטארט אפים הקטנים

דוד מגן:  למה הגידול במענקי הנבטה הוא של 25 מיליון שקלים בלבד? זה 7 מיליון דולר

דוד מגן:  אדוני ברקת, סטאטר אפ אחד בתחומי הביו טק- - - 

דוד מגן:  זה בקושי מספיק לו

דוד מגן:  מצד שני אנו רואים הזרמות של עשרות ומאות מיליוני שקלים לתחומים אחרים

דוד מגן:  אני מדבר פה לא מתוך פוזיציה של מישהו שמתנגד או תומך ברפורמה המשפטית אלא כאשדם שרוצה לראות תעשייה שמממנת ומסבסדת את החינוך, ביטחון ובריאות של כולנו

דוד מגן:  לפעמים צריך להיות צודק ולא חכם, אבל אפשר להיות גם חכם וגם צודק

דוד מגן:  גם להגדיל את המענקים להייטק לחברות הקטנות, גם לאפשר צמיחה וגם להפסיק את המענקים שפוגעים בקטר המשק ובחברות האלה שיצמחו להיות אלה שיממנו את כולנו בעוד 5 עד 10 שנים

יצחק פינדרוס: תודה רבה

יצחק פינדרוס:  אורלי אלידן

אורלי אלידן הראל: תודה רבה

אורלי אלידן הראל:  אני מודה על ההזדמנות לדבר

אורלי אלידן הראל:  תודה כבוד השר, שאתה מקשיב, ותודה ליו"ר הוועדה

אורלי אלידן הראל:  אני מנכ"לית ומייסדת חברת סטארט אפ שמתמחה בפיתוח בינה מלאכותית לתחום הבריאות

אורלי אלידן הראל:  פיתחנו כלי תומך החלטות לשיפור טיפולים רפואיים, כלי שמציל חיים

אורלי אלידן הראל:  לפני מספר חודשים חיי כולנו השתנו מהיסוד כשהממשלה החליטה לקדם שינויים- - -     

יצחק פינדרוס: זו לא ועדת חוקה כאן

יצחק פינדרוס:  את רוצה לדבר על התקציב של משרד הכלכלה – בסדר

יצחק פינדרוס:  הצהרה לתקשורת – תיבחרי לכנסת, תלכי לפריימריז, הכול יהיה בסדר

יצחק פינדרוס:  סליחה

אורלי אלידן הראל: אני רוצה לדבר על הפגיעה בהייטק הישראלי ועל התקציב של משרד הממשלה

שרן השכל: הגיעו אנשים לדבר, זו חזית הסטארט אפ וההיי טק של מדינת ישראל

שרן השכל:  ראוי רק שנייה לשמוע אותם

שרן השכל:  הגיעו כל הדרך מכל הארץ, עזבו יום עבודה חשוב

ולדימיר בליאק: רוצים להביע דעה

ולדימיר בליאק:  תנו להם לדבר

יצחק פינדרוס: שיתמודדו לכנסת

שרן השכל: זה לא מכובד

שרן השכל:  לא מכבד תעשייה שלמה

יצחק פינדרוס: לא ביקשתי את הכבוד ממך

שרן השכל: אבל בסוף התקציבים שאתם מחלקים מגיעים מהם, מהכיס שלהם

אורלי אלידן הראל: כיזמת היום אני רואה את הנזקים בשטח, ואני חייבת לומר, שהם מדירים שינה מעיניי

אורלי אלידן הראל:  היקף ההשקעות בהייטק הרבעון הראשון של השנה ירדה במעל 70% ביחס לשנה שעברה

אורלי אלידן הראל:  חמור מכך, מספר החברות החדשות שגייסו כסף ברבעון האחרון ירד ל-100 חברות בלבד וזה הנתון הנמוך ביותר מ-2014

יצחק פינדרוס: יש לך שאלה לשר הכלכלה?     

מיכל שיר סגמן: זה אומר שהוא צריך לעצור את ההפיכה המשפטית ואז הכלכלה תחזור לסורה

יצחק פינדרוס: אני קורא לך לסדר פעם ראשונה

ולדימיר בליאק: אתה יכול לקרוא לי לסדר

מיכל שיר סגמן: אם שר הכלכלה היה עוצר את ההפיכה המשפטית, לא הייתה הבעיה הזאת

יצחק פינדרוס: לא ביקשתי את עזרתך

יצחק פינדרוס:  עם כל הכבוד- - -     

שרן השכל: אתם הרי הצבעתם שההפיכה המשפטית לא תפגע בכלכלה והנה המראה, אז היא כן פגעה

יצחק פינדרוס: תודה רבה

יצחק פינדרוס:  עשינו טעות כשעצרנו את זה, זה נכון

אורלי אלידן הראל: אסיים בשאלה לשר הכלכלה ואומר – השער האחרון של העיתון הכלכלי הנחשב אקונומיסט – הפכנו שם מסטארט אפ ניישן לסורבייבר ניישן והשאלה שלי – איך תקציב משרד הכלכלה מתכוון לטפל בנזק שכבר נגרם לסקטור הייטק ואיך אתם מתכוונים לטפל בכל הנזקים כתוצאה מכך? הפגיעה בכיס של כלל האזרחים, בפגיעה ביוקר המחיה, בעליית הריביות, עליית המשכנתאות וכו'

אורלי אלידן הראל:  התקציב החדש לא מטפל בכל הדברים הללו ואשמח לשמוע את עמדתך

יצחק פינדרוס: תודה רבה

יצחק פינדרוס:  חבר הכנסת ינון אזולאי

ינון אזולאי: תודה רבה, אדוני היושב-ראש

ינון אזולאי:  האמת יפה שמגייסים פה אנשים להפוך את הדיון פה לדיון פוליטי

שרן השכל: איזה מגייסים? מגיעים בדם, יזע ודמעות- - -     

יצחק פינדרוס: שמעתי אותך, שמעתי אותך, שמעתי אותך

יצחק פינדרוס:  כן

ינון אזולאי: כנראה שאנשים לא מבינים שיש משבר עולמי

מיכל שיר סגמן: כל העולם טועה, אתם צודקים

יצחק פינדרוס: תפסיקי להפריע לו

יצחק פינדרוס:  שמרתי על זכותה של שרן לדבר, כשהיא דיברה דברים שלא הסכמתי עם אף מילה שלה

שרן השכל: לא התפרצת בכלל לדבריי

שרן השכל:  שמרת על זכות הדיבור שלי

יצחק פינדרוס: כשדיברתי על ארנונה

ינון אזולאי: הם מדברים דברים פשוט- - - 

מיכל שיר סגמן: אבל יש סיבה ויש תוצאה ואתם פשוט מתעלמים מהסיבה או דוחפים אותה או פשוט לא מעניין אתכם

ינון אזולאי: אבל זה בסדר

ינון אזולאי:  זה חלק מהדרישה והרמיסה שרומסים את הרוב וזה בסדר

ינון אזולאי:  תן להם

ינון אזולאי:  תן להם את זה

ינון אזולאי:  תפקידנו לעשות מה שאנו יודעים לעשות, להמשיך לעשות למען עם ישראל

מיכל שיר סגמן: שומעת- - -     

יצחק פינדרוס: המינימום שמותר לו זה לסיים לדבר

שרן השכל: רק ליושב-ראש הוועדה מותר להעיר

מיכל שיר סגמן: אם לא נצחק, נבכה

ינון אזולאי: אדוני השר, אני מסתכל על תקציב המשרד ורוצה לשאול כמה שאלות

ינון אזולאי:  אחת, בנושא התעסוקה

ינון אזולאי:  היה בעבר או קיים גם כעת שוברים לאותם אלה שבאים וחותמים

ינון אזולאי:  אנו יודעים שהם לא תמיד מותאמים ויש מה לעשות איתם ומממשים אותם

ינון אזולאי:  השאלה אם אתם עושים חישוב בעניין, ומה אתם הולכים לעשות עם אותם שוברים? לא כל שובר מתאים לכל מגזר, זה גם בחברה הערבית, גם במגזר החרדי

ינון אזולאי:      אני מסתכל על אזורי תעשייה, מקומות שאתה רוצה לפתח

ינון אזולאי:  ראינו ביו"ש, בצפון

ינון אזולאי:  רציתי לדעת איפה בצפון

ינון אזולאי:  למשל, אם אנו רוצים לפתח בצפון, כל הפיתוח בשנים האחרונות בצפון היה הרבה באזור יקנעם אבל למשל נוף הגליל – יש שם אוכלוסיית עולים, חרדים, ערבים, מכל גוני הקשת

ינון אזולאי:  כשאני מסתכל שם, יש שם דירות ריקות מצד אחד, או יש בנייה שעדיין תקועה כי אין מספיק רוכשים

ינון אזולאי:  קח לשם ותפתח את אזורי התעשייה שם כדי להביא עוד ידיים עובדות מכל המגזרים שרוצים את זה

ינון אזולאי:  זה גם מתחבר ואומר שלפעמים אתה מגיע למקום וקשה לך למצוא קרקעות

ינון אזולאי:  יש מישהו שמספסר בקרקעות, רמ"י

יצחק פינדרוס: דיבר על זה השר

ינון אזולאי: לא הייתי

ינון אזולאי:  הגיע הזמן שתיקח את הקרקעות ממנו, ושמשרד הכלכלה ייתן לאותם אזורי תעשייה ומפעלים, ישווק להם את זה

ינון אזולאי:  לא ייתכן שייקח מאותם מפעלים ומאותם אלה שרוצים לשווק, לספסר בהם כמו שוק אפור הוא מתנהג

ינון אזולאי:      לסיום היה עד 2014 תוכנית חומש שנקראת 417, 418, 419, אם איני טועה

ינון אזולאי:  זה עידוד תעסוקה לחברה הערבית, לחרדים ולפריפריה

ינון אזולאי:  בתקציב הקודם או שעדיין קיים, פריפריה וחברה ערבית, 417 אם איני טועה היה החרדים, ב-19 נגמר, היה כ-100 מיליון שקל עידוד תעסוקה

ינון אזולאי:  זה מתחבר למה שדיברת יוני, ומאז 100 מיליון הללו לא קיימים ולא נמצאים

ינון אזולאי:  גם כשעשו את זה, היה עידוד תעסוקה ואמרו ששנה צריך להיות עובד או עובדת באותו מקום, הייטק או משהו אחר, אחרי שנה או שנתיים היו מפטרים אותם ומקבלים חדשים

ינון אזולאי:  כלומר אין להם ביטחון תעסוקתי למי שעובדים שם

ינון אזולאי:  גם אם כן ואם אתם נותנים היום למקומות אחרים, היה חשוב לדעת מה אתם נותנים ומה התחליף לכך

ינון אזולאי:  תודה

יצחק פינדרוס: תודה רבה, כבוד השר, בבקשה

יצחק פינדרוס:  אני מחזק את ידיך – רואה מדי פעם סרטונים על התקפות שאתה עובר בעלייה למטוסים ובמסעדות

יצחק פינדרוס:  באו אליי וניסו לתקוף אותי אבל באו במקום לא מוצלח, בעיר העתיקה

יצחק פינדרוס:  אני מחזק את ידיך

ינון אזולאי: יש לך מנכ"ל מעולה כי הוא היה אצלך, יצא לפרסומות וחזר אליך

יצחק פינדרוס: את השר זכיתי לשרת תחתיו 10 שנים, ותחת המנכ"ל חלק נכבד מאותן עשר שנים, אם כי מה שהם קוראים רפורמה משפטית שהוא עשה רפורמה משפטית אצלנו, על זה היה גאוותנו ואחר כך כמנכ"ל

יצחק פינדרוס:  בבקשה

אימאן ח'טיב יאסין: רק שאלה בקשר לסעיף התיירות, אשמח לקבל פירוט, מה התוכניות ואיפה זה מתקיים, ואיפה החברה הערבית

יצחק פינדרוס: הבמה לרשותך השר

יצחק פינדרוס:  הגעת לוועדה, הקדשת הרבה זמן, שמעת את כולם בסבלנות

יצחק פינדרוס:  בבקשה, אדוני השר

ניר ברקת: קודם כל אני מודה לכם שבאתם ואנסה להתייחס לפי הנושאים, ואז להשלים פרטנית לכל אחד מהחברים כי יש קצת חזרה על הדברים

ניר ברקת:  אני יזם

ניר ברקת:  כשבאתי למשרד היה לי סדר-יום והסתכלתי כמו כל יזם - אתה מסתכל על מה יש במשרד

ניר ברקת:  חלק מהדברים טובים

ניר ברקת:  חלק מהדברים יש להאיץ, שהם בסדר

ניר ברקת:  תודה לאל, המשרד בריא, טוב, וחלק מהדברים חסרים

ניר ברקת:  אתה מוסיף לחלק מהדברים שאינם בסדר, יש לשנות

ניר ברקת:  בדינמיקה הזו אנו כמעט 4 חודשים כמעט במשרד

ניר ברקת:  אני מאוד מרוצה מהמתודה של הרפורמה שאנו מובילים בצורה חשיבתית

ניר ברקת:  כמעט כל נושא זה שינוי חשיבתי

ניר ברקת:  זה רפורמה של הצורה שבה עושים עסקים

ניר ברקת:  בנושא של הפחתת יוקר מוצרי הצריכה, כמה דברים חשובים בהמשך לשאלתכם

ניר ברקת:  ראשית, בהבאת המוצרים לישראל האצנו רפורמות והיום הקרפורים מאוד מרוצים מיכולתם להביא מוצרים שבעבר לא ניתן היה להכניס והיום ניתן וגם מה שבעבר היה מותר להכניס, ניתן להכניסם הרבה יותר בנקל

ניר ברקת:  זה שינוי מהותי

ניר ברקת:  אני מעריך שאחרי שקרפור וספאר וג'מבו ואחרים שהביעו עניין או התחילו בתכנון לפתוח אאוט לטים בישראל נאפשר לכל היצרנים האחרים, הקמעונאים, כל יבואן שירצה להביא באותו פורמט, דברים מחו"ל, חד משמעית זה ייפתח מהר מאוד לרווחת כולם ונראה שינוי מהותי של מתחרים – מי שירצה = זה שוק פתוח – יוכל להביא מוצרים שהוא רוכש בחו"ל בזול ולמכור אותם בזול בישראל

ניר ברקת:  זה דבר שלא היה ניתן לעשות בעבר

ניר ברקת:      לגבי המלחמה במונופולים, אני רוצה לעשות סדר

ניר ברקת:  יש כמה מאמצים שאנו מובילים

ניר ברקת:  הראשון, היום יושב בוועדת הכלכלה של דוד ביטן שאומר שאם אתה יבואן בלעדי ולא מאפשר למישהו להכניס מוצר אתה חוטף קנס, זה עד 5 שנות מאסר ועד 100 מיליון שקל קנס

ניר ברקת:  זה לא דבר של מה בכך

ניר ברקת:  זה דבר רציני

ניר ברקת:  כמעט העבירו את זה אתמול

ניר ברקת:  ממש לפני שנייה ושלישית

ניר ברקת:  אנו צריכים את עזרתכם להשלים את המהלך הזה

ניר ברקת:      הדבר הנוסף שיצא שבוע שעבר - זה רשות התחרות, מכריזה גילוי דעת על יצרן בחו"ל שאוסר להפיץ מוצרים למדינת ישראל כי יש לו יבואן בלעדי, עובר עבירה על חוק מדינת ישראל - זה אותו סוג עונש

ניר ברקת:  באירופה זה קיים, למנוע גיאו בלוקים

ניר ברקת:  זה מאוד יעיל כי היצרנים הגדולים בחו"ל לא רוצים להסתבך עם חוקי מדינת ישראל

ניר ברקת:  זה עבר גילוי דעת

ניר ברקת:  שני החוקים הללו יחד בעצם מחלישים את היבואן הבלעדי

ניר ברקת:  היבואן הבלעדי לא יוכל עם שני החוקים הללו להביא מוצרים- - -     

ולדימיר בליאק: יחול על כל הענפים בלי החרגות?     

ניר ברקת: כן

ניר ברקת:  כל הענפי

ניר ברקת:  זה רשות התחרות

ניר ברקת:  היא מכריזה על כל הענפים כולל ענף הרכב שניכנס אליו בקרוב

ניר ברקת:  זה דרמטי

ניר ברקת:  מה שירד מחוק ההסדרים ואנו מתכוונים להחזירו לחקיקה ראשית – זה להתעסק עם משהו אחר - החבילה

אורית פרקש הכהן: החבילה של היבואנים הבלעדיים

אורית פרקש הכהן:  למה זה יצא?     

ניר ברקת: לא על דעתנו

ניר ברקת:  מחינו על כך במשרד הכלכלה

אורית פרקש הכהן: גם לי קרו דברים כאלה

ניר ברקת: קורה

ניר ברקת:  אנחנו מחזירים את זה לחקיקה ראשית

אורית פרקש הכהן: זה לא אותה עוצמה

יצחק פינדרוס: אם מביאים אותו, לא משנה

ניר ברקת: לא משנה איפה הוא עובר

יצחק פינדרוס: מתחייב השר להביא אותו

יצחק פינדרוס:  גם שר האוצר התחייב שיביא אותו

ניר ברקת: זה יהיה מאוד בקרוב

ניר ברקת:  יש עוד כמה רעיונות שאנחנו מבשלים כרגע

ניר ברקת:  ולדימיר, חד משמעית אנו גם מתכננים להביא הצעת חוק ממשלתית- -     

ולדימיר בליאק: אשמח שתתמכו בחוק שלי

ולדימיר בליאק:  תביאו מישהו מהקואליציה, אין בעיה, אבל בואו נקדם את זה

ניר ברקת: אנו רוצים לקדם

ניר ברקת:  גם שלחנו דרישה לקוקה קולה

ניר ברקת:  ראינו שהמחירים שמוכרים קוקה קולה בחו"ל ובארץ- - -     

ולדימיר בליאק: העברתם להם מס עכשיו 8 מיליון שקל בשנה

ניר ברקת: העברנו להם נייר ברור שמבקש לראות את המספרים שלהם

ניר ברקת:  לא ניתן לעשוק את הציבור

ניר ברקת:  נילחם בכל הכלים שיש לנו ואנו מפתחים כלים חדשים

ניר ברקת:  האמינו לי – אם אתם תביאו לנו רעיונות נוספים- -     

שרן השכל: מה עם מוצרי תינוקות?     

ניר ברקת: זה משהו אחר

ניר ברקת:  נילחם בכל המונופולים ובכל הקרטלים בכל הכלים שיש לנו, ויש לנו

ניר ברקת:  בניגוד למה שהיה לפני הקדנציה שלנו, כן הצלחנו להעביר את הרפורמה של מוצרי תמרוקים

ניר ברקת:  זה עבר

ניר ברקת:  היום את יכולה לרכוש תמרוקים בארץ שלא ניתן היה למכור בעבר לפי התקן האירופאי

ניר ברקת:  בעניין הזה אני מודה למשרד הבריאות שהגמיש עמדותיו

ניר ברקת:  יש עוד עבודה לעשות

ניר ברקת:  יש עדיין כמה תחומים שזה עדיין לא מושלם אבל אני כיזם מאמין שצריך להתחיל בתהליך ואז להשלימו ולהוסיף לו תוך כדי תנועה

ניר ברקת:  נגיע גם למוצרים היותר רגישים במשרד הבריאות

ניר ברקת:  בתחום התמרוקים אנו סגורים

ניר ברקת:  זה התחיל ב-1 באפריל

יונתן מישרקי: אפשר לציין את יושב-ראש ועדת הבריאות שעשה דיון וליכד

ניר ברקת: היה מאוד מכובד

ניר ברקת:  אדוני היושב-ראש, זה נושא שכמעט אין בו קואליציה ואופיזציה

ניר ברקת:  אני חושב שהנושאים שאנו מדברים עליהם הם נושאים מאחדים שרלוונטיים לכולם ואני מודה לכם על הסיוע

יצחק פינדרוס: עד שיבואו הלוביסטים של היבואנים ויתחילו לטרטר אותנו פה ואז תראה כמו בשלטון המקומי

יצחק פינדרוס:  אבל זה בסדר

ניר ברקת: כמדומני זה לנושא של יוקר מחיה

ניר ברקת:       לנושא הצמיחה כשנפגשתי לפני כחודשיים עם המקבילה שלי בספרד היא פרסה לי פרושור מהם הקלסטרים שספרד מתמקדת

ניר ברקת:  הייתי לפני שבוע וחצי בהודו

ניר ברקת:  המקביל שלי בהודו מדבר על הקלסטרים של הודו

ניר ברקת:  זה שפה שיש לחדדה

ניר ברקת:  אנו עושים קפיצת מדרגה בחשיבה וחד משמעית אנו מתעסקים בטכנולוגיה

ניר ברקת:  זה היתרון היחסי, תודה לאל, של מדינת ישראל, ולשם אנו צריכים לכוונן את הכלכלה שלנו

יצחק פינדרוס: היה שם קיצוץ בתקציב?     

ניר ברקת: למיטב הבנתנו אין קיצוץ בתקציב רשות החדשנות

ניר ברקת:  זה לא אצלנו אבל עכשיו אמנון בדק

ניר ברקת:  ואצלנו יש גידול

יצחק פינדרוס: יש לפעמים הרשאה להתחייב וזה מופיע בתקציב וזה נראה כפי שהודיע קודם על ה-4

יצחק פינדרוס: 5 מיליארד ו-1

יצחק פינדרוס: 5

ניר ברקת: בתכל'ס אנו לא מכירים

ניר ברקת:  מדינת ישראל בראשות ראש הממשלה נתניהו מאוד רגישה ומבינה, ותודה לאל זכינו לצמיחה מואצת גם כי שר האוצר ואני באים באותו בית יוצר, דמוקרטי, ליברלי, שוק פתוח ולשם אנו הולכים, ועם כל הפחדים והחששות שיש לאנשים אני מחויב לדברים הללו ולאחדות עם ישראל

ניר ברקת:  כולנו מאחלים שתצא פשרה בבית הנשיא ונוכל להתקדם

ניר ברקת:  לשם יש ללכת

ניר ברקת:      לגבי הדברים בתוך הצמיחה, בכנות אני אומר, ואני מבקש מכל חברי הקואליציה והאופוזיציה כאחד, סליחה שאני אומר זאת בבוטות – חייבים לפרק את רמ"י

ניר ברקת:  זה גורם שלא מבין בתכנון

ניר ברקת:  הפערים הם אדירים בין הצרכים של המגזר העסקי לבין המציאות

ניר ברקת:  הם היו מתנהלים כמו סוחרי נדל"ן

ינון אזולאי: שוק אפור

ניר ברקת: ואנו לא יכולים להרשות לעצמנו במדינת ישראל להמשיך ככה

ניר ברקת:  זה מכה של כל ממשלות ישראל אחורה

שרן השכל: אז למה לא שמים את זה בחוק ההסדרים?     

ניר ברקת: אגב זה מונופול

ניר ברקת:  לא ניתן להכניס עוד דברים לחוק ההסדרים

שרן השכל: מה שלא יעבור בחוק ההסדרים לא יעבור אחרי זה

יצחק פינדרוס: התחייב שר האוצר כאן שאת החוק הזה על המונופול הוא יביא

יצחק פינדרוס:  הוא אמר את זה

יצחק פינדרוס:  ועדת כספים, הודיעה מהיום הראשון שהיא תעקוב על זה

ניר ברקת: המודל האופטימלי, לחברינו במגזר הערבי זה עידן הנגב – לייצר אזורי תעשייה, תעסוקה, משמעותיים, גדולים שיושבים או צמוד דופן לעיר גדולה או איפשהו שקל להגיע אליו כי אי אפשר לעשות המון אזורי תעשייה קטנים

ניר ברקת:  צריך ללכת למרכזים גדולים ולעשות שר אבניו

ניר ברקת:  בעידן הנגב הם מחלקים את המשאבים שלהם בין כל העיריות כולל רהט ואחרים, הם גאים בזה

ניר ברקת:  יצרו יחסי שכנות טובה בין כולם כי ממילא כל העובדים מגיעים לעבוד באותו אזור תעסוקה, אבל כאלה חסרים לנו הרבה

ניר ברקת:  ישבתי שבוע שעבר עם מנכ"ל משרד הפנים החדש שאנו מכירים היכרות עמוקה ורואים עין בעין את הצורך לתכנן להיקפים, לצרכים של הציבורים השונים

ניר ברקת:      מניסיוני כראש העיר ירושלים בנינו 6 מרכזי הכוון תעסוקתיים, כיוון לחרדים, מאוד מצליח בקדנציה הראשונה, מקבל למעלה מ-3,000 גברים חרדים מדי שנה, עושה להם אבחונים ושולח אותם או ללימודים או למקומות אחרים

ניר ברקת:  עשינו אחד למגזר הערבי במזרח העיר, אחד לעולים, לגמלאים, לרווחה והיה לנו עוד אחד לצעירים כמדומני

ניר ברקת:  אבל לכולם מזינים עולם תעסוקתי אחד

ניר ברקת:  הדיסציפלינה המובילה בפיתוח תעסוקתי הוא קודם כל איזה עסקים ואילו סוגי תעסוקה צריכים להיות, ומשם לגזור אחורה

ניר ברקת:  417, 418 – אנו מוכנים לשים עוד משאבים באופן ניכר, יחד עם האוצר, להסב עובדים, לסייע להם להגיע למקומות תעסוקה

ניר ברקת:  בעיקר המחויבות שלי במשרד זה 40% יגיע למגזר החרדי ולמגזר הערבי ואני חושב שנגיע ליותר כי שם יש צורך אמיתי

ניר ברקת:  אנו זורמים לפי צרכים

ניר ברקת:  המשרד שלנו מחויב קודם כל להביא עסקים מתאימים לכל אזור ולשלב בו את האנשים שגרים באותו אזור

ניר ברקת:  אתם יכולים לבדוק אותנו, גם בירושלים היתה לנו תודה לאל, הצלחה מאוד גדולה ביכולת לשלב את כל המגזרים לכל העסקים

ניר ברקת:  זה מחויבות של ממשלת ישראל וכמובן גם שלי

ניר ברקת:      אני רוצה להזכיר את החשיבות העליונה של לתכנן נכונה – לא לתכנן במחסור את אזורי התעשייה והתעסוקה אלא לתכנן לפי הצרכים האמיתיים

ניר ברקת:  עוד דבר אחד שמאוד בעייתי כי אזור תעשייה ותעסוקה – יש אזורי תעשייה – זה דיכוטומי – אם אתה לא תעשייה, אתה לא עסק? לא יכול להיכנס? יש רצף

ניר ברקת:  על עירוב שימושים שמעתם פה? אנחנו בירושלים, אזור התעשייה בתלפיות, פעם היה רק תעשייה, והיום הוא אזור עם עירוב שימושים והמקומות המובילים בעולם יש בהם עירוב שימושים

ניר ברקת:  לרמ"י אין הגמישות הזו

ניר ברקת:  הם עובדים עדיין לפי דיסציפלינות של שנות ה-50'

ניר ברקת:  יש לשדרג את צורת החשיבה, של אזורי תעשייה-תעסוקה, השילוביות שבהם

ניר ברקת:  אנו חייבים לעשות בעניין הזה קפיצת מדרגה ואשב על המשמר בנושא הזה

ניר ברקת:  אנו עוד לא שם

עאידה תומא סלימאן: כבוד השר, אני מתנצלת אבל אנחנו בוועדת כספים

עאידה תומא סלימאן:  התיאוריות מאוד יפות

עאידה תומא סלימאן:  אמרת – הקמנו בירושלים

עאידה תומא סלימאן:  חיכיתי לשמוע משהו מעבר לאיך אתה מתכנן אלא מה מתוכנן לשנה הבאה בעניין תעסוקה בנגב

עאידה תומא סלימאן:  נתתי דוגמאות

עאידה תומא סלימאן:  איך אתם הולכים לעבוד איתם? אתה אומר שצריך להביא עסקים לאיפה שיש כוח אדם ולמיין כוח אדם

עאידה תומא סלימאן:  איך אתם הולכים למיין אותו? האם דרך לשכות התעסוקה הקיימות בירוחם ובאני לא יודעת מה או יש לכם תוכניות ספציפיות? כנ"ל בעניין אזורי תעשייה ותעסוקה

עאידה תומא סלימאן:  האם מתוכנן משהו ספציפי לאוכלוסייה הערבית?     

ניר ברקת: אני עובד מסודר

ניר ברקת:  באתי עם סדר-היום

ניר ברקת:  קודם כל בניתי צוות

ניר ברקת:  כך עובדים

ניר ברקת:  דבר שני, אנו מסונכרנים על תקציב מדינה

ניר ברקת:  שלישית, אני עושה סמינר של עשרה ימים שמתחיל ביום שני הקרוב עם מיטב המומחים בעולם לכל המשרד שלי כדי שנדבר שפה אחודה

ניר ברקת:  יש היסטוריה

ניר ברקת:  היסטורית, היה למעלה מ-100 מיליון שקל ששמו במסלולי הון אנושי במגזר הערבי כמדומני

ניר ברקת:  רק במגזר הערבי

ניר ברקת:  אנחנו לא מתחילים מאפס

ניר ברקת:  המשרד עובד

ניר ברקת:  אני רק אומר מה עוד אנו רוצים לעשות מעבר לתקציב השוטף הקיים כיום

ניר ברקת:  יש לנו תוספת של כמעט מיליארד שקל, בעיקר הולך לדברים הללו-  לעידוד יותר תעסוקה והסבת עובדים

ניר ברקת:  רק להסבת עובדים בהכשרה מפעלית יש לנו תקציב של 100 מיליון שקל תוספתי השנה

ניר ברקת:  אני מתכוון להיכנס בדיוק בתחומים איפה שיש פער ושם תראי אותנו

ניר ברקת:  אבל במשרד כמו משרד הכלכלה זה לא זבנג וגמרנו

ניר ברקת:  עובדים, מניחים תשתית

ניר ברקת:  מביאים את כולם לשפה אחודה

ניר ברקת:  נעשה בשנה הבאה שולחנות עגולים – יורדים לשטח

ניר ברקת:  כל המשרד שלי ומשרדים נוספים - תיירות, נגב גליל, פנים ואחרים אנו יורדים יחד לשבת ולהסתנכרן גם עם אנשי העסקים לפי הענפים וגם עם השלטון המקומי

ניר ברקת:  בסוף אזורי תעשייה תעסוקה זה עבודה עם השלטון המקומי כתשתית אבל על זה יבואו אנשי עסקים

ניר ברקת:  אנו צריכים לעבוד עם כולם

ניר ברקת:  את המתודה הזו עשיתי בעבר שלוש פעמים – פעמיים בירושלים ולפני ארבע שנים גייסנו מיליון דולר בתפר בין היותי ראש עיר לבין היותי חבר כנסת, עבדנו עם אנשי פורטר והרווארד והצגנו מתווה שאותו אנו מתחילים שבוע הבא

ניר ברקת:      אני רוצה לשתף אותך בעבודה שאנו עושים בנושא של לשכות התעסוקה

ניר ברקת:  שאלתי את שירות התעסוקה: למה לא לתת שירות דיגיטלי? למה אנשים צריכים לבוא ללשכה ולחתום כל שבוע? למה לטרטר אותם? אני מחויב לשרת את התושבים בנגב, יהודים וערבים כאחד

ניר ברקת:  בכלל לא השאלה

ניר ברקת:  תקשיבי לחשיבה, קצת מחוץ לקופסה

ניר ברקת:  שאלתי האם אנו יכולים לבנות מערכת דיגיטלית, שקודם כל עושים אפיון לאדם, רואים מה העוצמות שלו והחוזקות שלו ומה יכול להיות מועסק

ניר ברקת:  אם אין לי מה לתת לו כרגע לא אטרטר אותו, לא צריך לבוא לשום משרד

ניר ברקת:  אם יש שניים, שלושה, עשרה עסקים שיכולים להתאים לו אשלח אותו לעשרה עסקים שיכולים להתאים לו אבל לא צריך לטרטר אותו פיזית

ניר ברקת:  אני רוצה להעביר את כל השירותים של המדינה – את רואה את השירותים הממשלתיים בדיגיטל? נכנסתי למשרד, הנחיתי להתחיל לחשוב על זה

ניר ברקת:  עוד לא אישרתי תוכניות לשנה

ניר ברקת:  נאשר תוכניות בשבועות הקרובים ואז נפיץ אותם

ניר ברקת:  תדעי בדיוק מה אנו עושים

ניר ברקת:  אם צריך לפתוח משרדים בכסייפא או בכל מקום אחר, בשמחה נעשה זאת אבל לפני שאני פותח עוד משרדים אני רוצה לדעת מה אני עושה עם הקיימים והאם אנו יכולים להסב את העובדים שהתעסקו יותר בלהכשיר אותם שיעשו לנו יותר אבחונים ויותר עבודה מול מעסיקים, לייצר יותר ביקושים ואת השאר להעביר לדיגיטל

ניר ברקת:  ברגע שאעשה את זה אני מבטיח לך שתתמכי בתוכנית

עאידה תומא סלימאן: אתה מבקש ממני לתמוך בתקציב שלא ברור מה התוכניות לביצועו, עם כל הכבוד

ולדימיר בליאק: אדוני השר, עצמאיים ומחוללי אינפלציה

ניר ברקת: לגבי עצמאיים, קודם כל, הגדלנו באופן ניכר את התקציב השנה להשתלמויות גם במעוף וגם בכלל, תקציב שוטף

ניר ברקת:  אנו רואים ביכולת לעזור לעסקים משהו דרמטי

ניר ברקת:  החלטנו עם העסקים הקטנים והבינוניים כי הגדולים לרוב מסתדרים לעזור להם להגיע ל-300, וואן סטופ שופ יחד עם משרד הפנים, שהוא אחראי על רישוי עסקים ויחד לפעול ולרכז את כל הדברים הרלוונטיים לכל עסק בנקודה מרכזית אחת

ניר ברקת:  הדיגיטל שלנו אני מאמין בעבודה נכונה עם משרד הפנים ויחד עם חלק מהרשויות המקומיות – למשל עיריית תל אביב ועיריית ירושלים שאנו קצת מכירים, יש להם אתרים ומתן שירותים מאוד טוב לעסקים

ניר ברקת:  אנו לא מתחילים מאפס

ניר ברקת:  נרצה להרחיב את השיטה הזו לשאר המקומות בארץ ולהגדיל באופן ניכר – להוריד חסמים- - -     

ולדימיר בליאק: אין שום דבר בחוק ההסדרים לטובת העסקים

ולדימיר בליאק:  ריק

ולדימיר בליאק:  למעט עוסק זעיר שגם על זה אפשר להתווכח

אמנון מרחב: אני אראה לך

אמנון מרחב:  התקציב של עסקים קטנים ובינוניים במשרד גדל ב-25% השנה ואני יכול להראות לך שורה-שורה לאן הוא יוצא – מחשוב, מאצ'ינג- - -     

ולדימיר בליאק: אשמח לשבת

משה גפני: אדוני המנכ"ל, וביקשתי את זה גם באחד הדיונים שהיו לנו בחוק ההסדרים, אם אתם יכולים לומר מה יש בתקציב הזה ומה יש בחוק ההסדרים לטובת העצמאיים

משה גפני:  זה היה מאוד חשוב שהייתי יכולת לתת את זה לחברי הוועדה לפני ההצבעות

ניר ברקת: זה לא רק בחוק ההסדרים

עאידה תומא סלימאן: גם בנושאים האחרים

עאידה תומא סלימאן:  זה דיון על התקציב

עאידה תומא סלימאן:  לפני כמה רגעים פינדרוס התקוממת כי הם דיברו פוליטיקה

עאידה תומא סלימאן:  כעת אנו מדברים על תקציב בלי לדבר על תקציב

עאידה תומא סלימאן:  בלי סוף סעיף תקציבי ותוכנית עבודה

עאידה תומא סלימאן:  תיאוריות

עאידה תומא סלימאן:  נו באמת

ניר ברקת: יותר חשוב היה לענות לשאלותיכם

ניר ברקת:  התקציב של המדינה לא השתנה

ניר ברקת:  הוא מונח על השולחן

ניר ברקת:  קיבלתם אותו כמונו

ניר ברקת:  התייחסתי לשאלות ולתשובות

ניר ברקת:  אם לא עניתי למישהו עד כה, אשמח לענות

שרן השכל: מה בעניין עצירת השקעות בהייטק, חברות הייטק שמוצאות עצמן בחו"ל ומקימות חברות בת פה במדינת ישראל במקום להקים את החברה פה?     

משה גפני: אם אפשר בקצרה

משה גפני:  אנו חייבים לסיים

ניר ברקת: הייתי בהודו עם משלחת אנשי עסקים בהודו

ניר ברקת:  הם התקבלו בחום רב ובתמיכה גדולה

ניר ברקת:  הייתי בספרד, ואני נוסע מחר למרוקו להתעסק עם המקבילים שלנו

ניר ברקת:  הביקוש להייטק במדינת ישראל רק במגמת עלייה

רונית הרפז: זה לא נכון

חמד עמאר: רק אתמול פורסם שאנו בירידה דרסטית

ולדימיר בליאק: ההשקעות ירדו, אדוני

ולדימיר בליאק:  אי אפשר להתכחש למציאות

ניר ברקת: אני מכיר לא רע – לתעדף את ישראל על פני כל דבר אחר, ובידיכם הדבר

ניר ברקת:  תודה רבה

משה גפני: אדוני השר, אני רוצה להודות לך

ולדימיר בליאק: אתם מעבירים רפורמה שמבריחה משקיעים

ולדימיר בליאק:  אחר כך אתה מדבר על תעדוף

משה גפני: מודה לך

משה גפני:  מתנצל שהייתי צריך לצאת

שרן השכל: זה בסדר

שרן השכל:  גפני יביא להצבעה את זה שההשקעות לא נעצרו

משה גפני: עקבתי אחר מה שהיה פה גם בזמן שהייתי

משה גפני:  מאוד שמחתי ונהניתי לשמוע

משה גפני:  אני יודע שאתה עושה עבודה נהדרת עם הצוות, המנכ"ל וכולם

משה גפני:  תודה רבה לך על זה

ניר ברקת: תודה רבה ומי שיש לו עוד שאלה יכול לבוא אליי בצד