ועדת הכלכלה, כנסת 25, פרוטוקול מספר 66, 2023-03-30 00:00

אליהו ברוכי: אנחנו פותחים את הדיון הנוסף שיש לנו

אליהו ברוכי:  הצעות תקנות הטלגרף האלחוטי (תיקון) (תיקון) התשפ"ג-2023

אליהו ברוכי:  מי מציג מטעם משרד התקשורת? נא להזדהות רק

אורנן שטיינברג: 	 אחר הצוהריים טובים, שמי אורנן שטיינברג, נציג הלשכה המשפטית של משרד התקשורת

אורנן שטיינברג:  ראשית, אני מבקש להודות לממלא-מקום יושב-ראש הוועדה על קיום הדיון היום, וגם לוועדה

אורנן שטיינברג:  בהזדמנות זו ארצה להודות גם לצוות הייעוץ המשפטי של הוועדה, שסייע להביא את התקנות האלה לוועדה

אורנן שטיינברג:      אנחנו מבקשים את אישורכם היום לשני נושאים

אורנן שטיינברג:  נתחיל עם (תיקון (תיקון)), שזה בעצם הנושא של דחיית החישוב היומי לאדם שמבקש רישיון חדש באמצע הרבעון

אורנן שטיינברג:  לפני שאתחיל את ההקראה עצמה אתן כמה מילים לגבי מהו תחום הטלגרף האלחוטי והאגרות

אורנן שטיינברג:      פקודת הטלגרף האלחוטי מסדירה את השימוש במשאב הציבורי של הספקטרום האלקטרומגנטי בישראל בתחום התדרים שנקראים "תדרי רדיו", אבל משמשים גם להרבה דברים אחרים

אורנן שטיינברג:  הפקודה מסדירה גם את המשאב, גם את דרכי הניהול שלו, וגם רישוי פעולות של מכשירים אלחוטיים

אורנן שטיינברג:       בתחום התדרים הזה הוא משמש לתקשורת

אורנן שטיינברג:  אפשר לשדר, להעביר או לקלוט אותות

אורנן שטיינברג:  כך למשל, התחום הזה משמש לשירותי טלפוניה סלולרית, להפצה אלחוטית של שידורי טלוויזיה ורדיו, לתקשורת הלוויינית, להפעלת מערכות קשר צבאיות, לתקשורת בין כלי טיס ולתקשורת בין כלי שיט, ועוד

אורנן שטיינברג:        משאב התדר בתחום הזה, מעצם טבעו הוא משאב מאוד מוגבל, שכן, אם משדרים בתדר מסוים באזור מוגדר, זה מגביל את היכולת של גורם אחר לשדר באותו תחום באותו תדר, בשל ההפרעות ההדדיות שעשויות להיגרם לשני הצדדים שמשדרים

אורנן שטיינברג:  לכן בשל כך תחום הרדיו, על פי רוב, הוא משאב במחסור, ונדרש לקבוע את העלות שלו כדרך להקצאתו של המשאב הזה למשתמשים השונים

אורנן שטיינברג:  ככלל, אגרות התדרים נועדו ליצור את התמריצים השונים לשימוש בתדרים, ולהביא ליעילות כלכלית ומשקית

אורנן שטיינברג:       עכשיו אני מגיע לתקנות

אורנן שטיינברג:  תקנות הטלגרף האלחוטי (רישיונות, תעודות ואגרות) קובעות, בין היתר, את האגרות בעד מתן רישיון והקצאת תדרים, וגם את מנגנון ההצמדה של האגרות האלה, שזה קשור לדיון השני

אורנן שטיינברג:  בעבר, לפי התקנות, אדם שקיבל רישיון חדש להפעלת מכשיר אלחוטי באמצע הרבעון היה נדרש לשלם עבור כל הרבעון

אורנן שטיינברג:  כלומר, קיבלת רישיון בפברואר, שזה אמצע של הרבעון הראשון, נדרשת לשלם עבור כל הרבעון הראשון כאילו קיבלת אותו בינואר

אורנן שטיינברג:  למרות שחישוב האגרה באופן רבעוני היא דרך מקובלת בחישובי האגרות גם בתחומים האחרים, זה כן גרם לחוסר התאמה בין התשלום לבין מתן הרישיון והקצאת התדר בפועל ויצר עיוות בתשלום האגרה

אליהו ברוכי: לכאורה זה גם למי שהחזיר תדר באמצע הרבעון

אורנן שטיינברג: זה נכון

אורנן שטיינברג:  יש לנו הוראה אחרת שמתעסקת בהחזרת התדר באמצע הרבעון

אורנן שטיינברג:  גם שם זה היה רבעוני ועשינו שינוי ליומי לגבי משתמשים מסוימים

אליהו ברוכי: לא הבנתי

אליהו ברוכי:  ועל זה אנחנו לא מדברים היום?      

אורנן שטיינברג: נכון

אורנן שטיינברג:  על זה אנחנו לא מדברים היום

אליהו ברוכי: למה? כי שם היומי כן עובד?     

אורנן שטיינברג: כי שם היומי עובד למשתמשי סלולר בלבד, ולא נקבעה ההוראה שאומרת שהיא תחול על כל שוק התקשורת, בשל טעמים חישוביים ותפעוליים, שהם שונים מקבלת רישיון חדש

אליהו ברוכי: אז אני רוצה רק להבין: אנחנו מדברים היום על תיקון לגבי מי שמבקש רישיון חדש באמצע הרבעון?     

אורנן שטיינברג: נכון

אליהו ברוכי:  אבל מי שמחזיר תדר באמצע הרבעון, עליו אנחנו לא מדברים בכלל כי הוא משלם על רבעון מלא ולא מחשבים לו יומי

אורנן שטיינברג: למעט סלולר - - -     

אליהו ברוכי: הם בכלל נמצאים על יומי

אורנן שטיינברג: כן, הבנת נכון

אליהו ברוכי: 	זה ברור בתקנות?     

טל פוקס: מתקנים רק את התקנות שנוגעות ל - - -      

אליהו ברוכי: למי שלוקח תדר באמצע הרבעון

אורנן שטיינברג: בדיוק

אורנן שטיינברג:  בשל העיוות הזה, באוגוסט 2020 תוקנו תקנות הטלגרף האלחוטי כך שבסיס החישוב לתשלום האגרה בעבור רישיון חדש הפך ליומי במקום רבעוני, מה שיכול לפתור את הבעיה האמורה של העיוות

אורנן שטיינברג:  כאן יוער שלפי תקנות הטלגרף האלחוטי, תשלום האגרה קבוע כתשלום שנתי וצריכים לשלם מראש בינואר לכל השנה

אורנן שטיינברג:  אבל לבעלי רישיונות מסוימים אפשרנו באמצעות התקנות לשלם גם באופן רבעוני

אורנן שטיינברג:  זה קשור לדריל דאון שנעשה אחר-כך

אליהו ברוכי: שנייה

אליהו ברוכי:  ברמת העיקרון יש תשלום שנתי שחולק כבר לרבעוני, ומי שלוקח ב-1

אליהו ברוכי: 6 משלם רק שני רבעונים? התיקון על תיקון בא לדבר על מי שלוקח באמצע הרבעון?     

אורנן שטיינברג: נכון

אורנן שטיינברג:  יש שתי דרכי תשלום שונות

אורנן שטיינברג:  יש בעלי רישיונות מסוימים שיכולים לשלם אך ורק בבת-אחת, למשל תחנת מוניות

אורנן שטיינברג:  אם אתה לוקח באמצע השנה, אתה צריך לשלם מאותו רגע בבת-אחת על כל שארית השנה

אורנן שטיינברג:  אבל אם אתה בעל רישיון שיכול לשלם באופן רבעוני, אז מאותו רגע שאתה משלם מסתכלים על הרבעונים שנשארו ואתה יכול לפרוס את התשלומים על פני רבעונים שונים

אורנן שטיינברג:  בסדר?     

אליהו ברוכי: לא בטוח

אליהו ברוכי:  עוד פעם

אליהו ברוכי:  אתה אומר ככה: בתוך אלה שבאים ולוקחים באמצע הרבעון או באמצע  השנה יש קבוצה שיכולה לשלם רבעונית

אליהו ברוכי:  כלומר, אם היא באה לצורך העניין ב-1

אליהו ברוכי: 6, היא תשלם שני רבעונים - -      

אורנן שטיינברג: נכון

אליהו ברוכי: - - ויש קבוצה שאתה אומר לה: לא, היא תשלם מ-1

אליהו ברוכי: 6 ועד סוף השנה – מלא

אורנן שטיינברג: בדיוק

אליהו ברוכי: אתה יכול להרחיב למה?     

קובי אלפנדרי: שלום, שמי קובי אלפנדרי

קובי אלפנדרי:  אני מנהל תחום מחשוב במשרד, ובין היתר אני מתפעל את המערכת שיודעת להנפיק את אותן האגרות

קובי אלפנדרי:  אני אנסה להסביר קצת את המורכבות

קובי אלפנדרי:      תשלום האגרה בתחילת השנה נעשה בעבור כל השנה, ואם אנחנו ממשיכים ברבעונים אז הוא נעשה בהתאם לרבעון שבו נדרש הרישיון

קובי אלפנדרי:  אני רוצה רק לסבר את האוזן מבחינת החלוקה בתקנות

קובי אלפנדרי:  הסכומים היותר מהותיים נמצאים בחלק של הרט"ן ושידורים לציבור, המיקרוגל - -      

טל פוקס: רט"ן זה סלולרי

קובי אלפנדרי: - - יש שם שלושה נושאים שהם בעצם מרבית הכסף

אליהו ברוכי: אני מבין ש-80% נמצא שם?     

קובי אלפנדרי: 90%-95%, זה סדר הגודל

אריאל שטיינר: 80% זה סלולר והשאר זה - - -      

קובי אלפנדרי: אנחנו מדברים פה על כמות יחסית קטנה של משתמשים שמחזיקים את רוב הכסף

טל פוקס: רגע, ברט"ן ובעוד מה?     

קובי אלפנדרי: רט"ן זה הסלולר

קובי אלפנדרי:  אנחנו מדברים על הסלולר; אנחנו מדברים על שידורים לציבור, שזה רדיו וטלוויזיה; ויש יש לנו את המיקרוגל - -      

טל פוקס: זה ב-85%?     

קובי אלפנדרי: זה 80% ויותר אפילו, שזה מרבית הכסף

קובי אלפנדרי:  אז אם אנחנו מדברים על כ-320 מיליון שקל לשנה, שאנחנו  - -          

אליהו ברוכי: לא נוגעים בו בדיון הזה עכשיו

קובי אלפנדרי: כן, לא נוגעים

קובי אלפנדרי:  אני רוצה פשוט שתבינו מאיפה באו הרבעונים ולמה הם באו בכלל

קובי אלפנדרי:  אז הרבעונים האלה הגיעו כי זה באמת לא הגיוני שמי שמתחיל לעבוד עם עורק בתחילת השנה ומפסיק לעבוד איתו באמצע השנה, ישלם עבור כל השנה

קובי אלפנדרי:  לא הגיוני

קובי אלפנדרי:  לכן באנו לקראת אותם משתמשים ואמרנו: אוקיי, אתם לא משתמשים? החל מהרבעון שאחרי אתם מפסיקים לשלם

קובי אלפנדרי:  זו הסיבה

קובי אלפנדרי:  לא עשינו את זה מול כל האחרים כי מדובר על כסף קטן שההתעסקות עם החזרתו היא בלתי-ניתנת

קובי אלפנדרי:  מדובר באלפים אחרים שתופסים מעט מאוד בחלק הזה של כמות הכסף, ולכן לא עשינו את זה

קובי אלפנדרי:       זהו, מה עוד אני יכול לעזור?     

אליהו ברוכי: בסדר, הבנו את החלק הזה

אורנן שטיינברג: אז בעצם אנחנו נמצאים במצב שתיקנו את התקנות, ואמרנו: חישוב יומי

אורנן שטיינברג:  החישוב היומי זה פעולה מחשובית שנעשית במשרד

אורנן שטיינברג:  המערכת שקיימת היום במשרד איננה תומכת בזה, ולכן אמרנו שניתן הוראת תחילה מאוחרת כדי שעד 1

אורנן שטיינברג: 1

אורנן שטיינברג: 2022 המשרד יוכל לפתח מערכת שתתמוך, בין היתר, בחישוב היומי

אליהו ברוכי: כלומר, התאריך הראשון לתחולת הוראת שעה היה עד 1

אליהו ברוכי: 1

אליהו ברוכי: 2022?     

אורנן שטיינברג: נכון

אורנן שטיינברג:  בדצמבר 2021 הגענו שוב אליכם וביקשנו שאותו מועד יידחה פעם נוספת לאוקטובר 2022, כי המשרד לא סיים לפתח את המערכת

אורנן שטיינברג:  מדובר במערכת מאוד מורכבת, יש חברה חיצונית שמסייעת למשרד

אורנן שטיינברג:  כוונת המשרד באותו תיקון הייתה להאריך את מועד התחילה של החישוב היומי – גם למי שמשלם באופן שנתי, וגם למי שמשלם באופן רבעוני

אורנן שטיינברג:  בעצם על כולם חוץ מסלולר

אורנן שטיינברג:      אבל בשל הטעות שנעשתה, דחיית המועד הזה נעשתה אך ורק לגבי מי שמשלם באופן שנתי ולא לגבי מי שמשלם באופן רבעוני

אורנן שטיינברג:  אז המצב בדצמבר 2021 או בינואר 2022 הוא שמי שמשלם באופן שנתי – החישוב היומי לא חל עליו, אבל מי שמשלם באופן רבעוני – החישוב היה אמור להתחיל לחול עליו

אליהו ברוכי: אני מבין שבדיון כן דובר על כך שיוארך לשניהם, אבל בפועל לא - - -      

טל פוקס: לא

אורנן שטיינברג: לא

אורנן שטיינברג:  לא הייתה הבחנה כזאת

טל פוקס: האריכו רק לשנתי מלכתחילה

אורנן שטיינברג: העניין הזה לא התעורר, אבל התכלית של כל הדיון ושל ההצעה הייתה שזה יוארך לכולם

אורנן שטיינברג:  הרי אין היגיון לעשות את ההבחנה הזאת

אורנן שטיינברג:  אין לנו אפשרות מעשית כן לחשב חישוב יומי למי שמשלם רבעוני, ולא לשנתי

אורנן שטיינברג:  המערכת היום לא תומכת בחישוב יומי בכלל

אורנן שטיינברג:  מאחר שהמערכת לא תומכת, הסלולר נעשה באופן ידני

קובי אלפנדרי: בעיקרון מדובר על שינויים שהם לא רבים, כאחד בחודש

קובי אלפנדרי:  לכן אין בעיה לעשות את זה באקסל גם

טל פוקס: ולכן הם הוחרגו מלכתחילה מהתחילה המאוחרת - - -      

קובי אלפנדרי: 	כן, מכיוון ששם רוב הכסף

קובי אלפנדרי:  אז אמרנו שלפחות שהם - -      

אליהו ברוכי: יוחרגו

קובי אלפנדרי: - - שלא ייפגעו

קובי אלפנדרי:  לכן שם זה נעשה באופן ידני

טל פוקס: ולכן תיקון התחילה המאוחרת המקורית לא הייתה רלוונטית לגביהם, וגם התיקונים שאנחנו עושים עכשיו הם לא רלוונטיים לגבי הסלולר

אורנן שטיינברג: נכון

אורנן שטיינברג:  בזמן שחלף מאז התיקון הקודם המשרד כן התקדם עם פיתוח המערכת הממוחשבת, אבל לא הגענו לנקודת הסיום

אורנן שטיינברג:  מבחינת גורמי המקצוע במשרד המועד הצפוי לסיום פיתוח המערכת והעלאה לאוויר כך שהיא תוכל בין היתר לאפשר את החישוב היומי – הוא 1 ביוני 2024

אורנן שטיינברג:  פה אנחנו נעיר שבהמשך לדיונים עם הייעוץ המשפטי לוועדה – ולמרות הנוסח הראשוני שהועלה לאתר הוועדה ששם כתוב "סוף 2023" – הממשלה מאמינה שנכון יותר שזה יהיה אמצע 2024, וזה התיקון שאנחנו מבקשים כעת לעשות בנוסח

אורנן שטיינברג:      עוד שני עניינים קטנים, שהם בעצם רטרואקטיביים: מאחר שמועד החישוב היומי לגבי בעלי רישיונות שמשלמים באופן שנתי חלף – אמרנו שזה הוארך עד 1 באוקטובר 2022 – אנחנו מבקשים תחולה רטרואקטיבית לגבי העניין הזה, כלומר שזה יימשך עד עכשיו והדחייה תתחיל כבר מאז

אורנן שטיינברג:  לגבי אותה טעות שנעשתה לגבי מי שמשלם באופן רבעוני, אנחנו מבקשים תחולה רטרואקטיבית מ-1 בינואר 2022, כך שתחילת החישוב תחול עוד מאז

אליהו ברוכי: לא הבנתי את הסיפה עכשיו

אורנן שטיינברג: זה לגבי הרבעוני

אורנן שטיינברג:  אמרנו שבשל טעות שנעשתה הרבעוני בינואר לא הוארך עד אוקטובר

אורנן שטיינברג:  אז אנחנו אומרים: בואו נלך אחורה לינואר ונאריך להם מינואר עד עכשיו

אורנן שטיינברג:  לא מאוקטובר

אליהו ברוכי: ינואר 2022?     

אורנן שטיינברג: כן

טל פוקס: כן

טל פוקס:  אני אנסה להגיד את זה במילים אחרות

טל פוקס:  למעשה, התיקון שקבע את החישוב היומי – נכנס לתוקף

טל פוקס:  לגבי המשתמשים שמשלמים שנתית הוא נכנס לתוקף באוקטובר 2022, ולגבי מי שמשלם רבעוני הוא נכנס לתוקף כבר בינואר 2022

טל פוקס:  מה שאתם מבקשים עכשיו, זה לקחת את התקופה שבה התיקון כבר היה בתוקף והם היו אמורים לשלם את התשלום לפי החישוב היומי, ובעצם לקחת אחורה את ההחלטה ולשנות את זה רטרואקטיבית כדי שהם יצטרכו לשנות לפי התשלום השנתי או הרבעוני, כל אחד בהתאמה לפי התשלום שלו

אורנן שטיינברג: אני רוצה להעיר פה שמבחינת המצב בפועל המשרד גבה אגרות

אורנן שטיינברג:  בהיעדר מערכת מחשוב שיכולה לתמוך בחישוב היומי המשרד נאלץ לגבות אגרות במערכת המחשוב הקיימת לפי החישוב הרבעוני הרגיל שלנו, ולכן בפועל לא נעשתה גביית חסר או יתר

קובי אלפנדרי: מה שקרה בפועל הוא שאנחנו לא היינו מודעים בכלל לבעיה הזאת, ולכן הגבייה נעשתה כרגיל עד אוקטובר 2022

טל פוקס: "כרגיל" זה שנתית או רבעונית?     

קובי אלפנדרי: ברבעונית

אורנן שטיינברג: גם וגם

קובי אלפנדרי: בעצם, אנחנו לא ידענו שיש איזושהי טעות ולכן המשכנו להוציא אגרות על פי מה שאנחנו יודעים –לפי רבעוני, ולא יומי

קובי אלפנדרי:  אז אנחנו המשכנו להוציא ואנשים גם שילמו

טל פוקס: - - - נצטרך לבדוק

קובי אלפנדרי: זה מה שקרה בפועל, ואנחנו הפסקנו להוציא אגרות בעקבות זה שבאוקטובר הבנו שיש איזושהי בעיה

אליהו ברוכי: אז מאוקטובר לא הוצאתם אגרות בכלל?     

קובי אלפנדרי: לא הוצאנו אגרות

קובי אלפנדרי:  אנחנו ממתינים עם זה

קובי אלפנדרי:  בואו נניח שגם אם נרצה לעשות את החישוב היומי, לא נוכל לעשות זאת, זה בלתי-אפשרי תפעולית

אליהו ברוכי: השאלה הראשונה שאנחנו רוצים להבין פה: על איזה סכומים מדובר? כלומר, אנחנו מדברים פה על חלק שהוא מינואר 2022 וחלק מאוקטובר 2022 של גבייה שגויה?     

קובי אלפנדרי: כן

קובי אלפנדרי:  אני לא חושב שמדובר פה בסכומים גדולים

אליהו ברוכי: גדול זה עניין יחסי

טל פוקס: מהכניסה לתוקף של המסלול היומי במקום הרבעוני, ומ-1

טל פוקס: 10 שבו, נכנס החישוב היומי לגבי השנתי – כמה אגרות נגבו ביתר בתקופה הזאת מאנשים שקיבלו רישיונות חדשים? נכון, על זה אנחנו מדברים, בתקופה הזאת?     

אליהו ברוכי: באמצע רבעון

אריאל שטיינר: שלום, אריאל שטיינר מאגף הכלכלה במשרד התקשורת

אריאל שטיינר:  האומדנים שלנו לנושא זה הם בסדר גודל של כ-700 אלף שקל ברבעון לכל המשתמשים הרלוונטיים שהם בתשלום רבעוני ולא שנתי; ועוד סדר גדול של כ-100 אלף למי שהוא בתשלום שנתי

אליהו ברוכי: השאלה היא כמה מתוכם באו באמת באמצע הרבעון?      

קובי אלפנדרי: כולם

אריאל שטיינר: זה רק מי שהגיע באמצע הרבעון

אורנן שטיינברג: זה החישוב

קובי אלפנדרי: רק זה

אליהו ברוכי: הבנתי

טל פוקס: בכמה לקוחות מדובר?     

אריאל שטיינר: אני חושב שיש הבדל בין לקוחות לבין שינויים, כי למשל בתחום המיקרוגל, ב-נל"ן, יש מעט לקוחות אבל הרבה מאוד שינויים

אריאל שטיינר:  "עורק נל"ן" זה איזושהי תמסורת שמחברת מנקודה לנקודה, וחברת הסלולר שצריכה את זה לא עושה עורק אחד אלא יכולה לעשות מאות עורקים ומאות שינויים בכל רבעון

אריאל שטיינר:  לכן אנחנו מדברים על כ-200 משתמשים וכ-3,000 שינויים

טל פוקס: 	זאת הסיבה שלא יכולתם לגבות ידנית?     

אריאל שטיינר: 	בדיוק, כי מאוד קשה לעקוב אחרי אלפי בקשות

אורנן שטיינברג: 	ואותן הבקשות, למשל מיקרוגל, שזה שימוש מסוים, קווי נל"ן אלחוטיים – החישוב שם הוא מאוד מסובך כי יש שם פרמטרים על פרמטרים

אורנן שטיינברג:  כלומר זה לא סכום אחד שאפשר ללכת לתקנות ולראות, אלא יש שם כל מיני משתנים וחישובים, ו-"הנחות פריפריה" וכו'

אורנן שטיינברג:  זה מאוד מאוד מורכב

אורנן שטיינברג:  מספרים לנו שזה לא אפשרי לעשות את זה ידני

אליהו ברוכי: רגע, שנייה, אם זה לא אפשרי – לאן אנחנו הולכים?     

קובי אלפנדרי: מחשובית זה אפשרי

אורנן שטיינברג: לא אפשרי ידני

אליהו ברוכי: הבנתי

אריאל שטיינר: צריך לציין גם שהדברים משפיעים אחד על השני, כי יש הנחת שימוש חוזר שמותנה בכמות העורקים שיש באותו תחום תדר

אריאל שטיינר:  ואז, אם אתה משנה באותו תחום – עורק אחד, שניים, שלושה – זה משפיע גם על אחרים שבהם לא עשית שינוי

אריאל שטיינר:  אז יש דברים שהם מתנים אחד לשני

אליהו ברוכי: יושב פה אגף המחשוב ואומר שאנחנו יושבים פה בעצם בגלל הבאג הזה, שהוא לא ידע מזה בכלל

אליהו ברוכי:  לא ידעת שאתה צריך לשנות, או מה?     

ד"ר עידית חנוכה: אבל בלי קשר, הם עובדים על מערכת מזה זמן, לא?     

קובי אלפנדרי: באוקטובר 2022 זה

קובי אלפנדרי:  אני לא יודע

קובי אלפנדרי:  זה היה משהו שעלית עליו איכשהו

אורנן שטיינברג: אני אסביר מה ידענו ומה לא ידענו

אורנן שטיינברג:  ידענו שאנחנו לא ערוכים לחישוב יומי, ידענו שאנחנו צריכים לפתח מערכת, ואנחנו עושים את זה מאז 2020

אורנן שטיינברג:   מה שלא ידענו זה - - -     

אליהו ברוכי: אתה באמצע פיתוח מ-2020?     

אורנן שטיינברג: לא, המכרז - - -     

קובי אלפנדרי: היה מכרז ב-2020, מכרז בין-לאומי שבו זכו חברת Spectrum-E וחברת GIV

קובי אלפנדרי:  חברת GIV היא הלוקאל פוינט שלנו, ולצערי אנחנו חווים קשיים איתם

קובי אלפנדרי:  מאוד

קובי אלפנדרי:  ואנחנו פשוט, אתה יודע, מתמודדים, מה שנקרא

קריאה: מה הצפי?     

אליהו ברוכי: ו

אליהו ברוכי: ? לאן הולכים?     

קובי אלפנדרי: הצפי אמור להיות סוף שנה

קובי אלפנדרי:  אנחנו כבר היינו בכמה נקודות צפי שבהן היינו אמורים להעלות לאוויר

קובי אלפנדרי:  אנחנו כרגע לא רואים את זה

קובי אלפנדרי:  נקווה שבסוף השנה, ונקווה שהמרווח הזה של עד אמצע 2024 - - -      

אליהו ברוכי: כרגע מדובר עד תחילת 2024

אליהו ברוכי:  זה הנתון שיש לנו כרגע

קובי אלפנדרי: אנחנו חשבנו שבסוף 2023/ינואר 2024 כן נעלה, אבל נראה שזה - - -      

אריאל שטיינר: גם יש זמן הרצה שצריך להתבצע

קובי אלפנדרי: זה אמור לכלול זמן הרצה, רק שזה לא קורה

קריאה: אולי שווה לעשות מכרז חדש?     

אליהו ברוכי: ואז נגיע ל-2028

קובי אלפנדרי: נקווה שלא

אליהו ברוכי: לא, באמת

אליהו ברוכי:  השאלה היא האם אנחנו הולכים לעוד דיון בעוד חצי שנה-שנה?     

קובי אלפנדרי: יש סיכוי

קובי אלפנדרי:  אני לא יודע להגיד

קובי אלפנדרי:  אנחנו מקווים שלא

אליהו ברוכי: מה ההשלכות העתידיות של כל העיכוב הזה עכשיו?     

טל פוקס: מבחינה כספית של תשלומי האגרות

קובי אלפנדרי: זה לא רק אגרות, זה בכלל

קובי אלפנדרי:  אנחנו אמורים להשתמש במערכת הזאת לייעול הספקטרום בסך הכול

קובי אלפנדרי:  הרי זו הייתה המטרה

קובי אלפנדרי:  המטרה לא הייתה אגרות

קובי אלפנדרי:  העניין הוא שיש גם אגרות בדרך

טל פוקס: מבחינת הנטל שאנחנו מטילים על משתמשי הספקטרום בזה שאנחנו מעכבים את התחילה עד תחילת 2024, מה זה צפוי להיות בעצם? שנכפיל את מה שקרה עד עכשיו בארבע? מה החישוב של הצפי מבחינת ההוצאה של המשתמשים?     

אריאל שטיינר: שוב, מבחינת החישובים של הסכומים – כמו שאנחנו רואים אותם במשך השנים – הם לא בשינוי מאוד גדול, ולכן האומדן הוא כ-700 אלף שקל לרבעון, ואז אפשר לעשות את ההכפלות הרלוונטיות לפי כל מועד דחייה שיוחלט עליו

טל פוקס: אז כל רבעון שאנחנו מתעכבים יש עלויות עודפות למשתמשי הספקטרום בצפי של 700 אלף שקלים, ועוד 25 אלף שקל של השנתיים

אליהו ברוכי: בכל רבעון

טל פוקס: בכל רבעון

טל פוקס:  זאת המשמעות הפיננסית של דחייה קדימה

אליהו ברוכי: ומצד שני, בלי הדחייה הם לא יכולים לגבות

טל פוקס: נכון

טל פוקס:  אתם רוצים להסביר למה מבחינתכם יש דחיפות בתיקון? או שאתם רוצים להסביר את זה, אורנן, לגבי שני התיקונים ביחד?     

אריאל שטיינר: אני חושב שנסביר בנפרד

אריאל שטיינר:  מה שנסביר לגבי השני בוודאי תקף גם פה

אריאל שטיינר:  אבל יש פה גם הסבר נוסף: שאנחנו ב- foulכבר מאוקטובר או מינואר 2022

אריאל שטיינר:  זה אומר שצריך להסדיר אותו כמה שיותר מהר

טל פוקס: הם מבקשים רגע הפסקה

ד"ר עידית חנוכה: כדי לברר את העניין של ההסכמה של התחילה

אליהו ברוכי: ינואר או יוני

אליהו ברוכי:  טוב ,אנחנו נצא להפסקה עד 13:45 ואז נתכנס שוב להקראה ולהצבעה

אליהו ברוכי: אנחנו מחדשים את הישיבה, אבל מניחים לרגע בצד את הסעיף הראשון ועוברים לסעיף השני: הצעת תקנות הטלגרף האלחוטי (רישיונות, תעודות ואגרות) (תיקון) (תיקון מס' 2), התשפ"ג-2023

אליהו ברוכי:  מי מציג? רק להזדהות בבקשה

אורנן שטיינברג: אורנן שטיינברג, לשכה משפטית, משרד התקשורת

אורנן שטיינברג:  כמו שהתחלנו להגיד בדיון הקודם, תקנות הטלגרף האלחוטי קובעות, בין היתר, את האגרות בעד מתן רישיון ובעד הועדה והקצאה של תדרי רדיו לסוגי רישיונות שונים, וגם קובעות את מנגנון ההצמדה של האגרות האלו

אורנן שטיינברג:  על זה בעצם נסוב הדיון שלנו

אורנן שטיינברג:  עד 2015, לפי התקנות, מנגנון ההצמדה היה לפי מדד המחירים לצרכן

אורנן שטיינברג:  בדצמבר 2015 הותקנה הוראת שעה לתקנות הטלגרף האלחוטי, שבין היתר תיקנה גם את מנגנון ההצמדה כך שהאגרות משתנות לא בהתאם למדד המחירים לצרכן אלא בהתאם לתמ"ג העסקי במחירים השוטפים

אורנן שטיינברג:       כוונת המשרד במהלך התיקון ב-2015, שהוחל מ-2016, הייתה שתיקון המדד ייכנס לתוקף ב-2017

אורנן שטיינברג:  אבל בשל טעות התחילה שלו הייתה ב-2016 במקום 2017

אליהו ברוכי: כשאתה אומר "כוונת המשרד" – זה הובא לדיון פה? זה נאמר?      

אורנן שטיינברג: לא הייתה הבחנה כזאת בדיון אלא במיילים ובשיחות הפנים-ממשלתיות

אורנן שטיינברג:  בפועל, כבר בדצמבר 2015 המשרד התכונן לגבייה של אגרות 2016 לפי מדד המחירים הצרכן

אורנן שטיינברג:  כלומר, התמ"ג העסקי מבחינתו היה אמור להיות רק מ-2017

טל פוקס: אני רק רוצה לחדד

טל פוקס:  מדובר בתיקון שנכנס ב-1

טל פוקס: 1

טל פוקס: 2016 והמשרד פשוט לא יישם את התיקון בצורה שבה ההצמדה הייתה אמורה להיות ב-2016, שזה לתמ"ג העסקי

טל פוקס:  בפועל נעשתה הצמדה למדד המחירים לצרכן בשנת 2016

אורנן שטיינברג: נכון

אורנן שטיינברג:  אני רק אחדד שזה לא נעשה מתוך מקום של קריאת התקנות או הבנת המצב המשפטי ככזה שהתמ"ג העסקי נכנס ב-2016

אורנן שטיינברג:  כלומר, לא הייתה פה כוונה של המשרד לעשות משהו שחורג מהתקנות, אלא הבנה לא נכונה של התקנות, שהסתמכה על התכלית המקורית של המשרד, שזה ייכנס ב-2017

אורנן שטיינברג:       בדצמבר 2018, אחרי חשיבה במשרד לגבי התמ"ג העסקי, תוקנה הוראת שעה כך שהחל מ-2019 האגרות חזרו להיות צמודות למדד המחירים לצרכן

אורנן שטיינברג:  כלומר, בפועל האגרות הוצמדו לפי התמ"ג העסקי רק ב-2017/18, אבל מבחינה משפטית האגרות היו אמורות להיצמד לתמ"ג העסקי ב-2016/17/18

אליהו ברוכי: בפועל זה היה ב-2017/18, ובחוק זה היה ב-2016/17/18?     

אורנן שטיינברג: בדיוק

אורנן שטיינברג:  לכן מה שאנחנו מבקשים לעשות היום, זה לקבל את אישור הוועדה לתקן את הוראת השעה כך שההצמדה לתמ"ג העסקי תחול רק בשנים 2017/18 – לא ב-2016 – בהתאם לכוונה המקורית של המשרד בשעתו ולהצמדה בפועל שעשה המשרד

אליהו ברוכי: מה ההשלכות של זה?     

אריאל שטיינר: אריאל שטיינר מאגף הכלכלה במשרד התקשורת

אריאל שטיינר:  בעצם יש כאן שתי משמעויות: משמעות אחורה ומשמעות קדימה

אריאל שטיינר:  מכיוון שאנחנו עוסקים במנגנון הצמדה הטעות משורשרת משנה לשנה

אריאל שטיינר:  לכן ההשפעה אחורה היא בסדר גודל של מעל 100 מיליון שקלים לכל השנים האלה ביחד, לכל משתמשי הספקטרום; וההשפעה קדימה, או יותר נכון – בהווה, זה הפרש של תוספת של 5%

אליהו ברוכי: לא הבנתי

אליהו ברוכי:  אם אנחנו לא מתקנים, אז יש להם תוספת של 5%?     

אריאל שטיינר: נכון

אליהו ברוכי: כלומר, התיקון הוא בסוף לטובת המשתמשים?     

אריאל שטיינר: כן

אריאל שטיינר:  נציין שבפועל, בשל הטעות הזאת שגילינו אותה בשנה האחרונה, החל מינואר לא נגבים כלל אגרות תדרים כי לא ידענו איך לחייב את משתמשי הספקטרום

אריאל שטיינר:  אגרות תדרים נאמדות בהיקף של בין 450 ל-500 מיליון שקל בשנה

אריאל שטיינר:  זה סכום שלא נגבה מתחילת השנה, ומכאן הבהילות שתכף נדבר עליה

אריאל שטיינר:       ולכן 5% זה על הסכום הזה

אריאל שטיינר:  בנוסף, אנחנו צריכים לעדכן את הסכומים מ-2022 ל-2023 לפי מדד המחירים לצרכן, שזה עוד 5%

טל פוקס: שזה בלי קשר? - - -      

אריאל שטיינר: זה בלי קשר, זו הצמדה רגילה

אליהו ברוכי: זו הצמדה רגילה

טל פוקס: אני רק רוצה לחדד את העניין של רטרואקטיביות, כי אנחנו מדברים פה על תיקון תחילה רטרואקטיבי שדוחה את התחילה של ההוראה שמעבירה ממדד המחירים לצרכן לתמ"ג העסקי באיחור של שבע שנים

טל פוקס:  חשוב להדגיש את הנושא זה

טל פוקס:  אתם רוצים להסביר לנו למה לא תוקנה הגבייה השגויה של האגרות אחרי שהבנתם את הטעות?     

אריאל שטיינר: זה בדיוק מה שקורה

אריאל שטיינר:  אנחנו הבנו את הטעות עכשיו, בשנת 2022

אריאל שטיינר:  נעשתה בקרה פנימית של המשרד בכל נושא האגרות וההצמדות של כל השנים האחרונות, בדקנו עשור אחורה, ובין היתר גילינו את הטעות הזאת

אריאל שטיינר:  ברגע שגילינו את הטעות נעשתה חשיבה משותפת יחד עם משרד האוצר ומשרד המשפטים, והפתרון שהוסכם על כולם זה הפתרון שמוצג לוועדה

טל פוקס: למה הפתרון הוא תיקון רטרואקטיבי של התחילה, ולא תיקון של הגבייה שנעשתה שלא בהתאם לתקנות?      

אריאל שטיינר: לזה יש מספר תשובות

אריאל שטיינר:  אחד, כמו שאורנן ציין, הכוונה של המשרד בשעתו, כפי שהמשרד הבין, הייתה שהתמ"ג העסקי יחול ב-2017/18/19, ולכן גם תיקנו שהתמ"ג העסקי לא יחול ב-2019

אריאל שטיינר:  הרי אם היינו מבינים שזה 2016/17/18, לא היינו רצים לתקן שלא יחול ב-2019

אריאל שטיינר:  כלומר, כולנו הבנו אז, בזמן אמת ש - - -      

טל פוקס: ועכשיו כשאתם מבינים כבר שהאירוע הזה חל ב-2016, למה אנחנו לא מתקנים את הגבייה אחורה?     

אריאל שטיינר: אז הסיבה השנייה היא שרצינו לפעול לטובת הנישום

אריאל שטיינר:  הדבר השלישי הוא שזה גם מייצר משמעויות רוחב – ואני חושב שגם משרד האוצר יסכים לכך – שיש להן השפעות שליליות על שוק התקשורת בכלל ועל שוק הסלולר בפרט

אליהו ברוכי: אני גם מבין שאם היום יתקנו את זה לצד השני, זה ייפול על החברות ואז זה ייפול על האזרחים בסוף?     

אריאל שטיינר: נכון

טל פוקס: זאת המשמעות

אריאל שטיינר: בין היתר יש פה גם שאלת הסתכמות, אם אורנן רוצה להיכנס אליה

אורנן שטיינברג: לא נראה לי שיש צורך

אליהו ברוכי: אוקיי

טל פוקס: שנקריא?     

אליהו ברוכי: כן, בבקשה

אורנן שטיינברג: "טיוטת תקנות הטלגרף האלחוטי (רישיונות, תעודות ואגרות) (הוראת שעה) (תיקון מס' 2), התשפ"ג-2023          עכשיו שנייה, אני פותח סוגריים

אורנן שטיינברג:  אני אקריא את הנוסח הנוכחי, כדי שיהיה אפשר לראות מה אנחנו מבקשים לשנות

אורנן שטיינברג:  מה שכתוב היום בתקנות זה:      "על אף האמור בתקנות הטלגרף האלחוטי (רישיונות, תעודות ואגרות), התשמ"ז-1987 (להלן – התקנות העיקריות), בתקופה של שלוש שנים מיום תחילתן של תקנות אלו ייראו כאילו 

אורנן שטיינברג: "     אנחנו רוצים להוסיף או לתחום את פסקה 7 (ב), שהיא מנגנון הצמדה לפי התמ"ג העסקי, רק לשנים 2017 ו-2018:         מאחר שמדובר בתיקון רטרואקטיבי, כמו שטל ציינה, אנחנו מבקשים גם את אישור הוועדה לתחולה למפרע של תיקון זה

אורנן שטיינברג:  אני אקריא את הנוסח:         

אליהו ברוכי: אוקיי

אליהו ברוכי:  מי בעד? מי נגד? מי נמנע?      

אליהו ברוכי: אושר

אליהו ברוכי: נשאר לנו רק הסעיף הראשון

אליהו ברוכי:  נצא להפסקה עד 14:10

בשעה 14: << נושא >> הצעת תקנות הטלגרף האלחוטי (רישיונות, תעודות ואגרות) (תיקון) (תיקון), התשפ"ג-2023 << נושא >>            

אליהו ברוכי: אנחנו מחדשים את הדיון בסעיף הראשון של הדיון הקודם: הצעת תקנות הטלגרף האלחוטי (רישיונות, תעודות ואגרות) (תיקון) (תיקון), התשפ"ג-2023

אליהו ברוכי:  בבקשה, בקצרה את הסיכום ואחרי זה את ההקראה

אורנן שטיינברג: הממשלה מציעה שהתיקון של החישוב היומי יתחיל ב-1 ביוני 2024

אליהו ברוכי: 1 ביוני 2024

טל פוקס: 1 ביוני או 30 ביוני?     

אורנן שטיינברג: סליחה, שזה יהיה עד 30 ביוני 2024

אורנן שטיינברג:  כלומר, שהחישוב היומי ייכנס לתוקף ב-1 ביולי 2024

אליהו ברוכי: נעבור להקראה

אליהו ברוכי: אני רוצה לדעת את התאריך העברי, שנייה אחת

טל פוקס: אנחנו נעשה את ההתאמות, אתה יכול להגיד את הלועזי

אורנן שטיינברג: הבנתי

אורנן שטיינברג:  זו הדחייה של בעלי הרישיונות שמשלמים את האגרה באופן שנתי

אורנן שטיינברג:  אני ממשיך הלאה

טל פוקס: רגע, אורנן, תקריא את הנוסח המקורי בבקשה, ואז נקריא את התיקון שאנחנו מבקשים

אורנן שטיינברג: בהמשך לדיון בוועדה, אנחנו מבקשים כעת לשנות את הסיפה כך שיירשם "יבוא ביום [התאריך העברי הרלוונטי] (1 ביולי 2024)"

אליהו ברוכי: כ"ה סיוון תשפ"ד

אורנן שטיינברג: כאמור, זו הדחייה של בעלי הרישיונות שמשלמים אגרה באופן שנתי

אליהו ברוכי: כן

אורנן שטיינברג: עכשיו אני עובר לדחייה של בעלי הרישיונות שמשלמים אגרה באופן רבעוני:         בהמשך לדיון בוועדה, אנחנו מבקשים שבמקום ב-1 בינואר 2024 זה יבוא "בכ"ה סיוון תשפ"ד (1 ביולי 2024)"

אורנן שטיינברג:  עכשיו אני עובר להוראות תחילה רטרואקטיביות:         זו הוראה רטרואקטיבית לגבי בעלי הרישיונות שמשלמים אגרה באופן שנתי

אורנן שטיינברג:  עכשיו אני אקריא את ההוראה הרטרואקטיבית לגבי אלו שמשלמים אגרה באופן רבעוני:         

טל פוקס: שזה בעצם מחזיר אותנו אחורה

טל פוקס:  אנחנו מתקנים את התחילה, אבל זה כאילו תיקנו אותה ב-1 באוקטובר 2022 או ב-1 בינואר 2022, כאילו לא הייתה תקופה שפקעה באמצע

אליהו ברוכי: כן

אליהו ברוכי:  תודה רבה, נעבור להצבעה

אליהו ברוכי:  מי בעד? מי נגד? מי נמנע?         

אליהו ברוכי: אושר

אליהו ברוכי: תודה רבה, הישיבה נעולה