ועדת הכספים, כנסת 25, פרוטוקול מספר 97, 2023-04-23 00:00

משה גפני: אני מחדש את הישיבה

משה גפני:  אנחנו עוברים לפרק ד' בחוק ההתייעלות הכלכלית (מיסוי בשוק הדיור), סעיפים 11(1) ו-14 קרן ריט

משה גפני:  מי מציג את החוק?     

אסף וקסלר: אסף וקסלר, אגף התקציבים

אסף וקסלר:  אנחנו היום דנים בנושא התיקונים שבתוך חוק ההסדרים, בנושא קרנות הריט

אסף וקסלר:  יצא לנו לדבר על זה טיפה בדיון הקודם שלנו, אם אני זוכר נכון, ביום שלישי שעבר

אסף וקסלר:  בדרך כלל אנחנו באים גם עם מצגת, אבל הפעם בחרנו שלא, בגלל שהיה דיון ארוך מאוד בנושא שוק השכירות וקרנות הריט, באופן ממוקד, לפני כמה שבועות בוועדה

אסף וקסלר:  לכן, הרגשנו שהרקע הנוסף לא נדרש, כי הוועדה מכירה טוב מאוד את הנושא

אסף וקסלר:       מבחינת התיקונים שכרגע מונחים על השולחן, מדובר על שלושה תיקונים מרכזיים

אסף וקסלר:  הנושא הראשון הוא האפשרות של קרנות ריט לרכוש - - -     

שולמית אלוני: תסביר אולי לפני זה, בכמה מילים, מהי המשמעות של קרן ריט? במה זה שונה מהמסלול בעידוד השקעות הון? שיהיה קצת רקע

משה גפני: מה ראשי התיבות של ריט?     

יפתח עשהאל: אני אסביר הכל

יפתח עשהאל:  יפתח עשהאל מאגף התקציבים

יפתח עשהאל:  קרן ריט היא אחד מהמסלולים של דיור להשכרה

יפתח עשהאל:  עסקנו בהסדרים הקודמים בחוק עידוד השקעות הון, שמדבר על כלל היזמים שיכולים להיכנס לפרויקטים להשכרה

יפתח עשהאל:  יש לנו מסלולים של קרקע מדינה, שמשווקת חברת דירה להשכיר; יש לנו גם בתים תכנוניים, של התוספת השישית, וגם הצעה בתוספת התשיעית עכשיו, בוועדת הפנים; ויש מסלול של קרקע ציבורית

יפתח עשהאל:  המסלול עליו אנחנו דנים פה הוא קרן ריט

יפתח עשהאל:      קרן ריט היא קרן להשקעה בנכסים - - -     

משה גפני: מה משמעות המילה ריט?      

יפתח עשהאל: Real Estate Investment Trust

יפתח עשהאל:  קרן ריט היא גוף שיכול להשקיע בנכסים מניבים

יפתח עשהאל:  מי שמשקיע בקרן הריט, נהנה מההכנסות השוטפות של הקרן

משה גפני: כל אחד יכול להשקיע?     

יפתח עשהאל: כל אחד יכול להשקיע; הן נסחרות בבורסה

ולדימיר בליאק: יש כרגע שתי קרנות, נכון?     

יפתח עשהאל: יש היום שלוש קרנות פעילות של מגורים

ינון אזולאי: יש רק שתיים נסחרות

יפתח עשהאל: יש שתיים נסחרות

ולדימיר בליאק: צדקתי

יפתח עשהאל: 	הקרן קיימת כברה שלוש שנים לפני המסחר שלה, ומחויבת להיות נסחרת שלוש שנים אחרי ההקמה

ינון אזולאי: אחת על המדף

יפתח עשהאל: אחת על המדף, ויש גם עוד כמה שנמצאות בתהליכים שונים

יפתח עשהאל:  בעצם, הקרן מחזיקה נכסים, הציבור משקיע, ומי שנהנה מהתשואה הוא הציבור שמחזיק בקרן

יפתח עשהאל:  זה מצד ההחזקה

יפתח עשהאל:  הקרנות מחזיקות במבנה למשך 20 שנה לפחות שבהן הוא עומד להשכרה

יפתח עשהאל:  אם אני שוכר בפרויקט לשכירות ארוכת טווח בבעלות קרן ריט – אני אדיש לחלוטין לשאלה האם מדובר בקרן ריט, חוק עידו השקעות הון או פרויקט תכנוני

יפתח עשהאל:  אני מקבל אותם התנאים: אני גר בפרויקט עם חוזה ארוך של חמש פלוס חמש; זאת אומרת, יש לי ודאות לעשר שנים קדימה

יפתח עשהאל:  בחמש השנים הראשונות, שכר הדירה מוצמד למדד עדכון ריאלי, ובחמש השנים הנוספות הוא מוצמד למדד

יפתח עשהאל:  בעצם, אני נהנה מחוזה ארוך טווח, ומתגורר בפרויקט שכולו, או רובו, מיועד בהשכרה

יפתח עשהאל:  מדובר בנפח דירות משמעותי, כך שיש גם ניהול לחוד - - -     

אליהו דלל: מסייע לדיור

יפתח עשהאל: כן, בשכירות, וגם ניהול הבניין הוא בבעלות אחודה

יפתח עשהאל:  יש הרבה שטחים ציבוריים, הרבה דאגה לרווחת הדיירים וקהילתיות בפרויקטים כאלה

יפתח עשהאל:  גם מאפשרים, לדוגמה, תכנון שונה

יפתח עשהאל:  על חלק מזה דיברנו בשבוע שעבר

שרן השכל: הכל דירות לדיור? לא שטחי מסחר?     

יפתח עשהאל: לדיור, והן יכולות לשלב גם מסחר

יפתח עשהאל:  קרן ריט הייתה רק למסחר עד 2016, ועשו תיקון חקיקה שפתח אותה גם למגורים עם הטבות

אליהו דלל: אתם מעודדים את זה? זה מה שאני מבין

יפתח עשהאל: אנחנו מעודדים, וכחלק מהרפורמה בשוק השכירות, הבאנו פה, בחוק ההסדרים, גם כמה צעדים שמקלים על הפעילות של קרנות ריט

משה גפני: מה אתם מציעים?     

אסף וקסלר: ישנם שלושה תיקונים מרכזיים - - -     

ינון אזולאי: אתם לא נוגעים הפעם בחוק לעידוד השקעות הון?     

אסף וקסלר: אנחנו לא נוגעים בו השנה

ינון אזולאי: בשום ועדה?     

אסף וקסלר: בשום ועדה

אסף וקסלר:  מה שקרה זה שבחוק ההסדרים הקודם, עשינו תיקון שהוא יחסית משמעותי

ינון אזולאי: חמש שנים עד סוף 2023, ואז הבאתם במקום זה הטבה - - -     

אסף וקסלר: של ה-15

אסף וקסלר:  בדיוק

ינון אזולאי: אני יודע שזה לא לפה, אבל כדאי שתבדקו, ואם יש לכם נתונים להביא לנו פה, כי בפעם שעברה דנו בזה בוועדת הכספים – כמה דירות קנו קבלנים מאז? מה יצא מהשינוי? עד כמה הוא היה לטובה? אולי צריך לחשוב על להאריך את זה? יפתח, מתחיל להיות לך כבר חם כשמתחילים לדבר על זה

אסף וקסלר: בשבוע שעבר גם דיברנו על זה קצת

אסף וקסלר:  בסופו של דבר, עוד מוקדם לבחון את הדבר הזה, כי הוראת המעבר היא עד סוף 2023, ואנחנו אומרים מפורשות: מבחינתנו המטרה היא שכירות ארוכת טווח

אסף וקסלר:  המנגנון הקודם שהיה, לא היה שכירות ארוכת טווח, הוא היה לחמש שנים

אסף וקסלר:  לכן, חשוב לנו שכשאנחנו נותנים הטבות מס – הן ילכו לשכירות ארוכת טווח

אליהו דלל: אבל אם יזמים לא נכנסים לפרויקטים – לא תהיה שכירות בכלל

אליהו דלל:  צריך לקחת את זה בחשבון, וזה גם מה שינון התכוון אליו

ולדימיר בליאק: נציגי לשכת רואי החשבון אמרו, בדיון הקודם, שזה פשוט לא - - -     

ינון אזולאי: אנחנו מדברים עכשיו על קרנות ריט, זה נכון, אבל אנחנו כן נדרוש – אני, בכל אופן, ואולי גם חברים שיצטרפו לפה – להאריך מעבר לשנת 2023, מה שביטלנו בפעם שעברה

ינון אזולאי:  אם זה נכון או לא נכון – צריך לעשות על זה דיון, ואני אבקש מהרב גפני שאולי יעשה את זה תוך כדי הדיונים בחוק ההסדרים, מכיוון שזהו נושא כבד

ינון אזולאי:  אם עדיין אין לכם נתונים – אני יכול להגיד לכם שהנתונים הם באמת - - -     

אליהו דלל: איך אתם מעודדים את המשקיעים?     

אסף וקסלר: מאיזו בחינה?     

אליהו דלל: אם אני רוצה להיות משקיע בקרן ריט, ואני חושב שיש בה איזו שהיא תשואה טובה, אם הממשלה או רשות המסים מעודדת – אני אעדיף את הקרן על פני דברים אחרים, לא?     

יפתח עשהאל: נכון

אליהו דלל: יפה

אליהו דלל:  אתם אמרתם שזה דבר חשוב וטוב, ושאתם רוצים לעודד אותו, אז מה אתם עושים כדי לעודד את המשקיע?         

רואי זרנצנסקי: רואי, רשות המסים

רואי זרנצנסקי:  עיקר ההטבות בקרן ריט הן, כמובן, בעניינים של המיסוי

רואי זרנצנסקי:  אנחנו מדברים על מגורים, ולא על קרן ריט מנכסים מניבים אחרים

אליהו דלל: אני מדבר רק על מגורים

רואי זרנצנסקי: בעבר, כמובן שתמיד קרן ריט יכלה להשקיע גם במגורים וגם במסחר

רואי זרנצנסקי:  התיקון הקודם נועד לתת איזה שהן הטבות, כדי לשפר את התשואה במגורים

רואי זרנצנסקי:  על זה אנחנו כאן – רק על המגורים

משה גפני: מה אתם מבקשים לשפר?     

רואי זרנצנסקי: ההטבות שאנחנו נותנים כיום במגורים, שלא קיימות במסלולים האחרים, הן, ראשית, חצי אחוז מס רכישה, בין אם קונים את הנכסים למגורים ובין אם קונים את הקרקע לצורך בניית המגורים

רואי זרנצנסקי:  דבר נוסף הוא 20% למשקיעים בקרן, עד הבית

רואי זרנצנסקי:  זאת אומרת, בדרך כלל יש את המיסוי הדו-שלבי

רואי זרנצנסקי:  בקרנות אחרות שמניבות זה לפי המס השולי של היחיד; פה זה 20% עד הבית על כל ההכנסות של קרן הריט

רואי זרנצנסקי:  חובה לחלק 90% מההכנסות של הקרן

רואי זרנצנסקי:  ההכנסות שמגיעות ליחידים, לבעלי המניות, הן 20% עד הבית

אליהו דלל: יש לכם נתונים על כמה דירות למגורים נמצאות כרגע בקרנות ריט?     

קריאה: נמצאים פה נציגי שתי הקרנות

קריאה:   אררו 

ארז רוזנבוך: אני ארז רוזנבוך, יושב-ראש דירקטוריון מגוריט, אחת משתי הקרנות

ארז רוזנבוך:  הקרן השנייה יושבת משמאלך

ערן ענבים: ערן ענבים, אזורים ליווינג

אליהו דלל: אוקיי

אליהו דלל:  כמה דירות יש בשתי הקרנות?      

ארז רוזנבוך: כ-1,500 דירות בנויות ומוכנות, נכון להיום, וכ-4,000 דירות בתהליך, בסך הכל

שרן השכל: 1,500 כרגע ו-4,000 בתהליך?     

ארז רוזנבוך: 1,500 מתוך 4,000

אליהו דלל: אם היו הטבות כמו שצריך, זה צריך היה להיות - - -      

ארז רוזנבוך: עשרות אלפים

אליהו דלל: ודאי

אליהו דלל:  מה זה 1,500?     

אסף וקסלר: תן לי להתייחס לאמירה הזו

אסף וקסלר:  בסופו של דבר, התיקון היה רק ב-2016

אסף וקסלר:  תהליכי בנייה למגורים ואכלוס נכסים הם תהליכים שלוקחים הרבה מאוד זמן

אסף וקסלר:  לקח לשוק זמן להבין מה זה המוצר הזה, והגידול הוא אקספוננציאלי

אסף וקסלר:  ודאי שהוא היה הרבה יותר מהיר כשהריבית הייתה נמוכה - - -     

ארז רוזנבוך: צר לי להפריע

ארז רוזנבוך:  הגידול נעצר; אין גידול יותר

שרן השכל: למה הוא נעצר?     

אליהו דלל: האם הקרן מחויבת לקנות רק דירה חדשה? או כל דירה ישנה?     

יפתח עשהאל: קרן ריט? כל דירה ישנה

אליהו דלל: כל דירה? זאת אומרת, בשבע השנים האלו יכלו לקנות גם בניינים שלמים - - -     

קריאה: זה חייב להיות במקבצים של 20 דירות

ארז רוזנבוך: אפשר היה לקנות - - - דירות שמוכנות תוך שנתיים-שלוש

ארז רוזנבוך:  לא היינו חייבים לחכות שבע שנים

שרן השכל: למה הגידול נעצר?     

ארז רוזנבוך: אם בעבר המודל הפיננסי של קרנות ריט היה מאוד מהודק, הפער בין שכר הדירה לבין הריבית היה פער קטן – היום אנחנו נמצאים במצב שבו הפער בין שכר הדירה לבין הריבית הוא הפוך: בחלק גדול מן המקרים, הריבית יקרה יותר משכר הדירה

ארז רוזנבוך:  הכדאיות הכלכלית היום ברכישת דירות להשכרה ארוכת טווח מאוד נפגעה

ארז רוזנבוך:  בחלק גדול מהמקרים, הכדאיות הכלכלית היום היא שלילית

ארז רוזנבוך:  אם אנחנו יכולים לקנות דירות ששכר הדירה בהן הוא 3%, כי זה, לפחות, מה שיש בשוק, ואנחנו רוצים להוריד עוד את שכר הדירה כדי לסייע לאוכלוסיות נזקקות, וכשהריבית שאנחנו מגייסים היא הריבית הנמוכה ביותר שאפשר, סביב 3

ארז רוזנבוך: 5% – יש פה בעיה עם כדאיות כלכלית

ארז רוזנבוך:       שחקנים אחרים שייכנסו היום לעולם הריטינג יגייסו, להערכתי, באזור ה-5%-6%

ארז רוזנבוך:  הם לא יכולים להיכנס לשוק הזה

ארז רוזנבוך:  אנחנו כבר חברה גדולה, עם הון עצמי של מיליארד וחצי ₪

ארז רוזנבוך:  אנחנו רוצים שיהיו עשרות קרנות ריט בארץ; לא שתיים

ארז רוזנבוך:  אם המדינה לא תסייע, ואתם מכירים את הרעיון של ערבות מדינה, שאנחנו מדברים עליו, כבר שלוש שנים - - -     

משה גפני: למה, באמת, לא נותנים ערבות מדינה? הרי, יש דירות שהן ערבות לעניין הזה

ינון אזולאי: הרב גפני, כי לא באמת רוצים לעודד את זה

משה גפני: בואו נשמע אם הם יגידו את זה

נתי גלבוע: אני נתי גלבוע משיכון ובינוי

נתי גלבוע:  אנחנו עם פורטפוליו מאוד גדול של דיור להשכרה, ומושקעים בזה במיליארדים

נתי גלבוע:  אנחנו מאוד רוצים להיכנס לנושא של קרנות הריט

נתי גלבוע:  כשאתה בודק מה קרה עד היום, דע לך שיש לך שתי קרנות ריט, אולי עם אחת, כמו שנאמר פה, על המדף במוסך, לתיקונים

נתי גלבוע:  לא סביר שיש בישראל רק שתי קרנות ריט לדיור להשכרה עד היום

נתי גלבוע:  המודל הוא מודל נכה, ויש להכניס בו לא מעט שינויים

משה גפני: אני יכול לדעת למה אין ערבות מדינה? למה אין סבסוד של העניין הזה? מה שקורה היום הוא שהמחירים יורדים, ואנחנו שמחים על כך, אבל השכירות עולה

שרן השכל: אבל גפני, רק זה חסר לנו

שרן השכל:  תראה איך מתנהלים עם הדיור הציבורי

שרן השכל:  אתה רוצה לתת ערבות מדינה גם על דבר כזה? בסוף אנחנו נפשוט את הרגל מהתנהלות חסרת אחריות

נתי גלבוע: זה יכול להיות כפרויקט Bio-T

נתי גלבוע:  זה לא צריך להיות דיור ציבורי

שרן השכל: צריך לאפשר להם, שזה לפחות יהיה זמין

משה גפני: לא מנהלים פה דיאלוגים

משה גפני:  מה את אומרת, שלא לתת ערבות מדינה?     

שרן השכל: אני לא בטוחה אם צריך לתת דבר כזה

שרן השכל:  אם הפרויקט הזה בהפסדים – למה המדינה צריכה - - -     

ינון אזולאי: הפרויקט לא בהפסדים; הפרויקט נעצר בגלל שאין עוד כסף

שרן השכל: סליחה, יש את הפרויקטים של דיור ציבורי, נכון? למה הם לא מצליחים? או למה כן מצליחים? שם אנחנו יכולים להשקיע, על אנשים שזקוקים לדיור

משה גפני: אין הנידון דומה לראיה בכלל

שרן השכל: המדינה לא יודעת לעשות את זה יותר טוב מהשוק הפרטי

שרן השכל:  ההיפך

שרן השכל:  אם אנחנו רוצים לעזור לחלשים – יש את הדיור הציבורי

שרן השכל:  מעניקים להם שם דיור ומנסים לשפץ

שרן השכל:  עושים את זה לא הכי טוב, אבל עושים את זה

שרן השכל:  למה אתה מכניס את המדינה למקומות שבהם הציבור אחר כך יצטרך לשלם?     

ארז רוזנבוך: אנחנו משכירים חלק מאוד משמעותי מהדירות במחיר מופחת לזכאים

משה גפני: זוהי שאלה של מדיניות

משה גפני:  האם יש מדיניות לממשלת ישראל, לכל הממשלות, לעודד את העניין של דירה בשכירות?      

ולדימיר בליאק: שכירות ארוכת טווח

שרן השכל: אז בואו נקל על הבירוקרטיה; בואו נתגמל אותם בהפחתת המסים שלהם; בואו נראה איך אנחנו יכולים לעזור להם

ולדימיר בליאק: זוהי בדיוק השאלה: אילו חסמים עוד יש, מעבר לערבות?     

ארז רוזנבוך: החסם הכי משמעותי בתחום שלנו הוא מחיר הכסף

ארז רוזנבוך:  כשמחיר הכסף היה מאוד נמוך – היינו גבוליים במודל שלנו, והיה מודל רווחי

ולדימיר בליאק: אבל גם אז לא ממש התקדמתם

ארז רוזנבוך: היה מאוד קשה, היינו בתחילת הדרך, אבל הצלחנו להתקדם

ארז רוזנבוך:  היום נעצרנו

ולדימיר בליאק: אבל מחיר הכסף הוא לא חסם רגולטורי

ארז רוזנבוך: זה חסם שאפשר לפתור אותו, לפחות להגנת ינוקא, לעשר שנים

ארז רוזנבוך:  אני יכול לפתור אותו בערבות לעשר שנים; לא לנצח

ארז רוזנבוך:  אחרי עשר שנים, אני מניח שיהיו כבר מספיק קרנות, תהיה תחרות, יורידו את שכר הדירה ו - - -יהיו חזקים

ארז רוזנבוך:      אני רוצה לעדכן את חברת הכנסת לזימי - - -      

ולדימיר בליאק: היא הכי לא לזימי

משה גפני: השכל

ארז רוזנבוך: חברת הכנסת השכל; טעיתי בשם, סליחה

ארז רוזנבוך:  אנחנו משכירים חלק גדול מהדירות שלנו בשכר דירה מופחת

ארז רוזנבוך:  בהצעה שלנו כנגד ערבות מדינה, אנחנו משכירים כ-25% מהדירות לזכאי משרד השיכון, בהנחה של כ-20% ממחיר השוק

ארז רוזנבוך:  את מחיר השוק לא אנחנו קובעים, אלא שמאי ממשלתי

ארז רוזנבוך:  הרעיון הזה של לקבל ערבות מדינה כדי לעודד את שוק השכירות, לא לנצח, אלא לעשר שנים, לדעתי – יכול להיות רעיון מצוין

ארז רוזנבוך:  לעודד את שוק השכירות באזורי ביקוש ובפריפריה, ולעזור לאנשים לשכור בשכר דירה מופחת

אליהו דלל: מהו גובה ערבות המדינה? 90%? 20%?     

ארז רוזנבוך: כשאנחנו לוקחים מימון, כשאנחנו קונים דירה להשכרה, באופן שכיח, אנחנו מקבלים מגופים מוסדיים כ-80% מימון על מחיר הדירה

ארז רוזנבוך:  על דירה שקנינו במיליון ₪ – אנחנו מקבלים ערבות מהמדינה בסך 800,000 ₪

ארז רוזנבוך:  אנחנו משעבדים את הדירה לטובת החוב הזה

ארז רוזנבוך:  כלומר, יש בטוחה מלאה

ארז רוזנבוך:  השלייקעס שהמדינה נותנת ערבות – לא באמת מסוכן

ארז רוזנבוך:  אנחנו מבינים כי יש שעבוד של דירה

ארז רוזנבוך:  אנחנו גם מוכנים לתת קובננטים וכל מיני תנאים פיננסיים כדי שהמדינה תרגיש נוח עם הערבות הזו

ארז רוזנבוך:  זה לא עולה למדינה אגורה שחוקה, אבל זה יאפשר להוציא לשוק עשרות אלפי דירות, בשכר דירה מופחת, מפוקח, כי דירה להשכיר היא הרגולטור שמפקח עלינו, גם באזורי הביקוש וגם בפריפריה

ארז רוזנבוך:  אני לא מצליח להבין את ההתנגדות

ינון אזולאי: יותר מכך, אם אתה תיתן ערבות – אתה תוכל, בעצם, להגיע למצב שאתה קובע להם בכמה אחוזים פחות מערך השוק הם יכולים להשכיר את הדירות

ינון אזולאי:  הם מוכנים לשמוע את הדברים האלה

יפתח עשהאל: היה לנו דיון ארוך על הנושא הזה

ולדימיר בליאק: יש עלות לערבות

ולדימיר בליאק:       (היו"ר יצחק פינדרוס)         

יצחק פינדרוס: אבל העלות שלה היא עלות תקציבית

שרן השכל: אבל צריך גם להבין כמה מהדירות האלה נמכרות

ארז רוזנבוך: לא

ארז רוזנבוך:  אם זו הייתה ערבות ללא בטוחות – אני מבין

ארז רוזנבוך:  אבל ברגע שיש בטוחות קשות, או דירות, או בשלב הבנייה של הדירות – אלה ערבויות חוק מכס

ארז רוזנבוך:  אלה ערבויות בנקאיות

ארז רוזנבוך:  יש לך ערבות בנקאית שהיא בטוחה או דירה שהיא בטוחה

אסף וקסלר: היושב-ראש, ניהלנו דיון של מעל לשעתיים על הנושא הזה

אסף וקסלר:  זהו לא הנושא שמונח כאן בוועדה

ינון אזולאי: אני לא מסכים איתך, לא ניהלנו דיון

אסף וקסלר: לפני כמה שבועות היינו בוועדת הכספים, בחדר המקורי של הוועדה, וניהלנו דיון על שוק השכירות, וגם, ספציפית, על הנושא של ערבות מדינה

ינון אזולאי: לא דיברנו שעתיים על הערבות

אסף וקסלר: אולי שני שליש מהשעתיים היו על הערבות

אסף וקסלר:  אגב, נציג החשב הכללי, בסופו של דבר, אנחנו, כשממשלה, לא חושבים שזה נכון שהממשלה תתערב בעלות ההון

אסף וקסלר:  בסופו של דבר, הממשלה נותנת ערבות מדינה במקרים מאוד חריגים, בהם יש בעיה בתמחור העלות הכספית והכלכלית של הדבר

אסף וקסלר:  פה, אנחנו לא חושבים שהשוק לא ידע לתמחר נכון את הדבר הזה, ואנחנו לא חושבים שזה נכון שהממשלה - - -     

יצחק פינדרוס: הוא שאל מה אתם מציעים

יצחק פינדרוס:  אומר לך כרגע ארז רוזנבוך שיש עצירה

יצחק פינדרוס:  אני לא צריך אותו בשביל להגיד לי שיש עצירה, כי גם אתה יודע שהאחוזים של עלות השכירות לדיור במדינת ישראל הם באחוזים

יצחק פינדרוס:  חלק מהסיבות שבגללן אין שוק דירות להשכרה הן עלויות לא ריאליות, במונחים כלכליים, בטח לא כשהריבית יותר למעלה

יצחק פינדרוס:  מה אתם מציעים? הרי, יש פה שני נתונים עובדתיים, שלא צריך להיות גאון כלכלי כדי לדעת אותם: א', מהו מחיר השכר דירה לעומת ההשקעה, ו-ב', שכרגע, הריביות עלו

יצחק פינדרוס:  אולי זה לא נכון, אבל כך היה כתוב בעיתון

יצחק פינדרוס:  אני שואל: מה אתם, כמדינה, אומרים? איך מוציאים את השוק הזה לאיזו שהיא התפתחות?      

אליהו דלל: לסוג אחורנית, אפילו על ההתחלה הקטנה שהם עשו

אסף וקסלר: אנחנו מאוד מאמינים בשוק של השכירות המוסדית ארוכת הטווח

אסף וקסלר:  כמדינה, אנחנו מציעים הרבה פתרונות שמאפשרים לשוק הזה להתפתח

אסף וקסלר:  אני אזכיר: אם היינו יושבים פה לפני עשור – השוק הזה כמעט ולא היה קיים

אסף וקסלר:  בעשור האחרון הממשלה, בהובלת משרד האוצר, יחד עם משרד השיכון, הלכו וקידמו את זה

אסף וקסלר:  חלק מההטבות מתמקדות בהטבות מיסוי מאוד משמעותיות: גם בחוק עידוד השקעות הון וגם פה, בריטים

אליהו דלל: אתה יכול לפרט אילו הטבות מיסוי? אני הייתי חושב שהמדינה לא צריכה לקחת אפילו שקל אחד, כי בעזרתם פותרים את בעיות הדיור

אליהו דלל:  לפחות בעשר השנים הראשונות

אסף וקסלר: המיסוי הוא על גבול האפסי, ורואי מרשות המסים יוכל מיד להתייחס

אליהו דלל: אני רוצה לדעת, מה זה אומר, על גבול האפסי?     

אסף וקסלר: חוץ מזה, ערוץ מאוד מרכזי, שדיברנו עליו דרך דירה להשכיר, הוא שיווקי קרקעות

אסף וקסלר:  המדינה משווקת קרקע שמיועדת לשכירות ארוכת טווח, חלף לשווק אותה ליזם שיבנה למגורים רגילים

אליהו דלל: כמה בנו עד עכשיו, דירה להשכיר? יש חברה ממשלתית

קריאה: כ-3,600, בערך

ליאור לוי: ליאור לוי מדירה להשכיר

ליאור לוי:  מבחינת שיווקים, אנחנו עם מעל 22,000 יחידות דיור; כרגע כ-4,000 מאוכלסות, והשאר בהקמה או במכרז

יצחק פינדרוס: דירה להשכיר התחילו והתקדמו; אנחנו לא נמצאים איפה שהיינו לפני עשור

יצחק פינדרוס:  התחלתי עם זה

יצחק פינדרוס:  מישהו סיפר לי בלחש, לפני שנכנסתי לכאן, שקרה משהו בחודשים האחרונים, כשנושא הוא עלויות הריבית

יצחק פינדרוס:  עלות הכסף היא משמעותית

יצחק פינדרוס:  כשאומר יושב-ראש דירה להשכיר: "אנחנו במכרזים" – אם אני הייתי חברה, אתה מבין שלא הייתי מתמודד? אם שכר הדירה הוא 3%-4%, והריבית פתאום הגיעה ל-4%, זה אומר שזה כפול, כרגע

יצחק פינדרוס:  אתה צריך להגיע לכפול

יצחק פינדרוס:       השאלה היא איך אתם נערכים למשבר הזה

יצחק פינדרוס:  אני מדבר על המשבר; אני לא מדבר באופן כללי, אני לא מדבר על זה שמשרד האוצר לא בעד

יצחק פינדרוס:  הרי, אנחנו בדיון על קרן ריט

יצחק פינדרוס:  היינו בדיונים בחוק ההסדרים הקודם, והשתתפתי בהם

יצחק פינדרוס:  אני שואל: יש כרגע משבר

יצחק פינדרוס:  איך אנחנו מתמודדים איתו? מספרים: "תשמע, הוצאנו מכרז וכתוב בעיתון שיש מכרז"? זה לא נשמע אמין

יצחק פינדרוס:       הם הציעו ערבות מדינה על הכסף, שזה יכול לסייע בנושא הריבית

יצחק פינדרוס:  אתם אומרים לא; הבנתי

יצחק פינדרוס:  אז מה כן? בנושא של עלות הכסף, שכרגע מכפיל את עלות הפרויקט

יצחק פינדרוס:  מה המשמעות של זה? זה לא משהו שולי; עלות הריבית היא קריטית, כי 4% הם יותר מהסכום הריאלי של מה שעולה היום דירה להשכיר

יפתח עשהאל: קודם כל, אנחנו מכירים את זה שהריבית מאוד מקשה עכשיו על פרויקטים; זה מקשה על כל השוק, וההשקעות בשוק פחתו בגלל זה

יפתח עשהאל:  זה ברור לנו שיש עכשיו כמה שנים שבהן ההשקעה מצטמצמת, וזה פוגע, בעיקר, בפרויקטים של נדל"ן ופרויקטים להשכרה, שצריכים את הריבית ארוכת הטווח

יפתח עשהאל:      אנחנו כן מנסים ליצור כלים שכן יסייעו בתקופה הזו

יפתח עשהאל:  למשל: הפחתת מס הרכישה בהגדרה לקרנות ריט מ-8% ל-0

יפתח עשהאל: 5%

קריאה: זה כבר קיים

יפתח עשהאל: זה קיים, וזוהי הטבה מאוד משמעותית לקרנות ריט

יפתח עשהאל:  דבר שני, קרקע מדינה

יפתח עשהאל:  תמיד אומרים שהמדינה מספסרת בקרקעות

יפתח עשהאל:  ממש לא; מחירי הקרקעות להשכרה שואפים לאפס

יפתח עשהאל:  אנחנו לא מפסיקים את השיווקים, להיפך; אנחנו נותנים דרייב עכשיו בשיווקים של קרקעות להשכרה - - -     

חמד עמאר: כמה קרקעות להשכרה יש עכשיו?     

יפתח עשהאל: יש בערך כ-21,000 יחידות דיור בדרך

יפתח עשהאל:  ליאור יוכל להרחיב יותר על כמה בדיוק משווקות וכמה בבנייה

ינון אזולאי: אבל אין היתכנות להקים אותן

יפתח עשהאל: לפני שלוש וארבע שנים שיווקו כמה עשרות או כמה מאות יחידות דיור להשכרה; בשנה שעברה שיווקו כמעט 5,000, והשנה אנחנו ביעד של 10,000

יפתח עשהאל:  המטרה היא לדחוף את השוק

יפתח עשהאל:  זה נכון שיש עלויות מימון

יפתח עשהאל:  זה יורד בכדאיות הכלכלית

יפתח עשהאל:  אנחנו שוחקים את ערך הקרקע

יפתח עשהאל:  המדינה מוותרת פה על מיליארדים בהכנסות - - -     

קריאה: תעדכן בכמה מכרזים אתם לא מצליחים

קריאה:  הנה, נמצא פה נציג דירה להשכיר

אליהו דלל: מי יבנה?     

ליאור לוי: אני רוצה רק להבהיר: יש כ-15,000 יחידות שהן בהקמה

קריאה: הן לא בהקמה – הן בתכנון

ינון אזולאי: אבל ליאור, מה זה אומר בהקמה?     

ליאור לוי: זכה יזם בקרקע מתוכננת כבר, הוא יוצר להיתר ולבנייה

ליאור לוי:  רובן כבר בבנייה

קריאה: חלק גדול מהם לא יזכו למימון

ינון אזולאי: תן לי מספרים

ינון אזולאי:  כמה זה רובם?      

ליאור לוי: יש את המספרים המדויקים

ליאור לוי:  אנחנו מדברים על 3,600 מאוכלסים ו-14,500 בהקמה

ליאור לוי:  אגב, גם שלחתי את החומרים

אליהו דלל: איך בהקמה?     

ליאור לוי: בהקמה, יזם רוכש את הקרקע, משלים היתר, שזה לוקח כשנה-שנתיים, ואז בונה את הבניין

אליהו דלל: כשאתה אומר 14,000, אני רוצה לדעת, מהנתונים שלך, כמה יהיו מוכנים למגורים כבר בשנת 2024? 2025? 2026?     

יצחק פינדרוס: חבר הכנסת דלל, אני מסכים עם השאלה שלך

יצחק פינדרוס:  אני מנסה להבין את המיתון ממה שהוא אומר

יצחק פינדרוס:  עברנו משבר; אי אפשר להתעלם ממנו

יצחק פינדרוס:  יזם זכה בקרקע באוגוסט - - -     

אליהו דלל: הוא לא יבנה

מתי דב: הרבה יזמים רוצים להחזיר את הקרקע

יצחק פינדרוס: כשהוא זכה באוגוסט – התחשיב הכלכלי היה לפי X ריבית

יצחק פינדרוס:  מאוגוסט ועד היום, בכמה עלתה הריבית?     

אליהו דלל: הוא לא יבנה היום

יצחק פינדרוס: השאלה היא, האם אתם לא מזהים את זה שהיזם אומר: חבר'ה, התכוונתי לעלויות ריבית של 1

יצחק פינדרוס: 5%-2% והגעתי ל-4

יצחק פינדרוס: 5%

יצחק פינדרוס:  אני מתנצל, אבל אין לי מה לעשות עם הקרקע"? לא אמרתי שזה היה צריך להיות הלוואה בערבות מדינה לפני שנתיים, כי לא הייתה ריבית

יצחק פינדרוס:  כרגע אנחנו באירוע, ואנחנו קצת מתעלמים ממנו

יצחק פינדרוס:       נציג האוצר אמר עכשיו שה-2% האלה מגולמים במחיר הקרקע במכרזים החדשים

יצחק פינדרוס:  זה טיעון; אתה מוריד את ה-2% האלה, לא מערך הקרקע אלא מערך הפרויקט

יצחק פינדרוס:  יש עוד יותר חמור מזה: אם יש לי 15,000 בחוץ – איפה הם אמורים להיות?      

אסף וקסלר: בסופו של דבר, אנחנו מדברים פה על שוק כלכלי חופשי

אסף וקסלר:  כל התנאים ידועים וברורים לכולם

אליהו דלל: אבל יש פה כשל שוק של המדינה

חמד עמאר: יש משתנה חדש, שהוא הריבית, ואתם לא מתייחסים אליו

אסף וקסלר: מדובר על נתון שהוא לא כשל שוק

אסף וקסלר:  זהו נתון כלכלי

אליהו דלל: בטח שיש כשל שוק

אליהו דלל:  אם בונים 40,000 יחידות דיור בשנה, וצריכים 100,000 יחידות בשנה – זה כשל שוק

חמד עמאר: יש משבר נזילות

חמד עמאר:  זה לא עניין של כשל שוק

אסף וקסלר: אם היינו מנהלים את הדיון הזה לפני עשור, הציפיה של המשקיעים לא הייתה, אולי, שיהיה עשור של ריבית כל כך נמוכה

אסף וקסלר:  יזמים הרוויחו הרבה כסף, והכל בסדר

אסף וקסלר:  אני לא באתי, כמדינה, ואמרתי: הגשת מחיר נמוך מדי לקרקע; תחזיר לי עוד כסף

אסף וקסלר:  בסופו של דבר, מדובר על שוק חופשי, כל הנתונים ידועים, והיזמים - - - << דובר >> ח     

חמד עמאר: אני מסכים, אני רק שואל מה תהיה התוצאה

אסף וקסלר: התוצאה היא שאנחנו ממשיכים לשווק, מחיר הקרקע נשחק, בתקווה ובאמונה - - -     

אליהו דלל: הם לא מורידים את מחיר הקרקע, כי במרכזים האלה אין קבלנים שבאים לקנות את הקרקע

יצחק פינדרוס: לא, הוא אומר כך: ה-2% שעלו בריבית הולכים להיות מגולמים במחיר הקרקע

יצחק פינדרוס:  מתוך ה-15,000 שרכשו, 8,000 יחזירו, במקרה הטוב, וזה יחזור לשוק במחיר יותר נמוך

אסף וקסלר: כשהיזמים קנו נכסים, לפני שנתיים-שלוש, אני בטוח שבמודלים שלהם הם לא העריכו שהנכס יעלה בכ-30%

אסף וקסלר:  עם זאת, מחירי הדיור בישראל עלו ב-30%, והשווי של תיק הנכסים שלהם עלה

אסף וקסלר:  בסופו של דבר, זה שוק כלכלי

אסף וקסלר:  - -     

אליהו דלל: אבל עובדה שלא בונים

יצחק פינדרוס: לא, אל תתווכח

יצחק פינדרוס:  אבל אנחנו עכשיו אומרים לו שהוא לא יכול למכור את זה 10-20 שנים, לפי מה שהגשתם

אסף וקסלר: יש הרבה אי ודאות, ובסופו של דבר – מנהלים סיכונים כלכליים, והכל בסדר

אסף וקסלר:  הבאנו לוועדה שלושה תיקונים, שהמטרה שלהם היא להקל על התנהלות הקרנות ולאפשר לשוק הזה להמשיך להתקיים

אסף וקסלר:  הראשון הוא הפחתה של מספר יחידות הדיור הנדרשות בפריפריה, מ-20 יחידות דיור מתחם ל-15

ינון אזולאי: למה 15? למה לא 10? תחזק את הפריפריה

יפתח עשהאל: אני אגיד גם לגבי השאלה הקודמת שלך, על חוק העידוד

יפתח עשהאל:  אנחנו מקבלים את זה שמצד אחד אתה רוצה את טובת הציבור, אבל מהצד השני – אתה קצת מקשיח

יפתח עשהאל:  כל עוד אתה דורש חוזה ארוך טווח וניהול יותר טוב – זה קצת מוריד את כמות הפרויקטים

יפתח עשהאל:  אנחנו באים לאתגר את שוק השכירות

יפתח עשהאל:  אנחנו שמים את הקו האדום איפה שאנחנו פוגעים בשוכרים

יפתח עשהאל:  אנחנו רוצים מוצר חדש בשוק השכירות, שהוא פרויקט שמנוהל להשכרה עם חוזים ארוכי טווח

יפתח עשהאל:  פחות מ-15 דירות זה לא פרויקט שמנוהל בבעלות אחודה; זה כבר כמו משקיע פרטי

יפתח עשהאל:  אני רוצים פה משהו אחר, זו המטרה

יפתח עשהאל:  אז נכון שיש שנים קשות

יפתח עשהאל:  אנחנו באים להקל, אבל אנחנו לא רוצים לוותר על איכות המוצר

יפתח עשהאל:  זו הכוונה

ארז רוזנבוך: אני חייב להגיד משהו על מחיר הקרקע; זה משהו שמשגע אותי

ארז רוזנבוך:  מחיר קרקע בפתח תקווה ירד, במרכז האחרון, מ-1

ארז רוזנבוך: 2 מיליון ₪ לבערך 200,000 ₪

ארז רוזנבוך:  אם בפתח תקווה המחיר ירד כך, הכמה ירד המחיר בפריפריה לא רחוקה, או אפילו פריפריה חברתית, כמו רמלה, אשקלון או אשדוד? מ-600,000 ₪ למינוס חצי מיליון ₪? אף אחד לא ייגש באזורים האלו בפריפריה

משה גפני: מה שהם אומרים זה שאותם 2%-2

משה גפני: 5% שמגולמים במחיר הקרקע - - -     

ארז רוזנבוך: זה טוב לאזורי ביקוש בלבד

יצחק פינדרוס: אני מדבר על הפער, 2

יצחק פינדרוס: 5%

מתי דב: קצת יותר; 4%

יצחק פינדרוס: 4% ריבית, אבל היה אחוז - - -     

ארז רוזנבוך: הריבית הייתה 0

ארז רוזנבוך: 1%, והיום היא עומדת על כ-5%, בערך

מתי דב: הפריים עלה מ-1

מתי דב: 6% לכ-6%

יצחק פינדרוס: אתה אומר שהעליות האלה לא יכולות להיות מגולמות במחיר הקרקע, רק במקומות כמו פתח תקווה, ירושלים ומקומות כאלה, אבל הן לא יכולות להיות מגולמות באשדוד, באשקלון או ברמלה

ארז רוזנבוך: נכון

ארז רוזנבוך:  וזה לא כלכלי גם באזורי הביקוש

ארז רוזנבוך:  אין בנקים שמממנים את זה היום

ארז רוזנבוך:  תבין את הסיטואציה: בריביות הגבוהות היום, כשאתה בא לבנק כדי שיממן, ואתה אומר לו: "אני הולך לקבל 3% שכר דירה ו-6% ריבית – הוא לא יממן

יצחק פינדרוס: ברור שהוא לא יממן, כי זה לא רווחי

שרן השכל: כמה מהדירות האלו אתם מוכרים בשנה?     

ארז רוזנבוך: אפס

יצחק פינדרוס: אסור להם למכור למשך 20 שנה

יצחק פינדרוס:  הם יכולים למכור את החברה; זה מה שהעברנו לפי חוק ההסדרים

יצחק פינדרוס:       (היו"ר משה גפני)     

אסף וקסלר: זה מוביל אותנו לנושא השני שמתוקן פה - - -     

משה סולומון:  לפני שאתה עובר לנושא הזה, תחזור להקלה שדיברת עליה קודם

אסף וקסלר: בפריפריה?      

משה סולומון: כן

אסף וקסלר: במקום המינימום של 20 יחידות דיור שנדרש כדי להנות מההטבות של מסלול הריט, המינימום יורד ל-15 יחידות דיור

אליהו דלל: אלה דברים שמנהלי הקרן ביקשו? אולי זה לא מעניין אותם?     

אסף וקסלר: הם ביקשו

אסף וקסלר:  הם יכולים להגיד לכם שהתיקונים שמונחים כאן הם מבורכים וטובים

אסף וקסלר:  הם יגידו, ואנחנו יכולים לנהל על זה דיון, שהם רוצים עוד דברים, ואנחנו מנהלים איתם כל הזמן שיחות ושומעים את השוק

ארז רוזנבוך: אסף, אתם לא מנהלים איתנו שיחות, זה לא נכון

ארז רוזנבוך:  הזמנת אותנו לשיחה אחת בודדת בשנה האחרונה

אסף וקסלר: ארז, ישבנו רק אתה ואני לפחות פעמיים בשנה האחרונה, מאז שאני בתפקיד הזה

אסף וקסלר: פה במסדרונות?      

אסף וקסלר: לא פה במסדרונות, במשרד האוצר

ארז רוזנבוך: פעם אחת בשנה האחרונה

אליהו דלל: צריך לשמוע את מנהלי הקרנות, אדוני היושב-ראש

אסף וקסלר: תן לנו להשלים את התיקונים, ואז אפשר לשמוע אותם בשמחה

אסף וקסלר:  היום יש דרישה להחזיק את הנכס שאתה רוכש לשכירות ארוכת טווח לפחות ל-15 שנה

אסף וקסלר:  לאחר מכן אתה יכול למכור אותו, אבל למישהו שישכיר אותו ל-10 שנים נוספות

אסף וקסלר:  כדי להקל על מנגנון המימון של חברות ולאפשר להן קצת יותר נזילות, אנחנו מורידים את המספר הזה מ-15 שנים לעשר שנים

אסף וקסלר:  כלומר, שיוכלו לממש אחרי עשר שנים

אסף וקסלר:      הנושא השלישי: שמענו מהקרנות שיש אזורים שבהם הן רוכשות נכסים שזמן ההבשלה שלהם הוא ארוך יותר ממה שמגדיר להם החוק; החוק אומר שהם חייבים לאכלס את הדירה תוך חמש שנים

אסף וקסלר:  אנחנו שמענו שיש מקומות שבהם הם לא מצליחים לעשות את זה, בגלל חסמים שלא תלויים בהם, ולכן אנחנו נותנים פה אפשרות של שנתיים נוספות

שרן השכל: כמו מה, למשל?     

אסף וקסלר: היתרי בנייה, שינויים תכנוניים שמתקבלים אחרי שהם רוכשים את הקרקע, וכל מיני דברים כאלה בעולמות הבנייה

יפתח עשהאל: בתיקון נוסף, שהוא לא בחוק פקודת מס הכנסה אלא בפקודת המע"מ, אנחנו נותנים פטור ממע"מ על פרויקטים של השכרה שמופעלת על ידי קרנות ריט

יפתח עשהאל:  זאת אומרת, הם יהיו פטורים גם מהכנסות על השכרה וגם על מהמחיר - - -     

מתי דב: הפטור ממע"מ קיים בחוק מע"מ מאז ומעולם

מתי דב:  זה לא מהווה שום חידוש לריטים

יפתח עשהאל: לריטים הוא לא היה קיים, ולכן אנחנו מוסיפים את זה

מתי דב: זה לא נכון

יפתח עשהאל: עובדתית – מתקנים את זה עכשיו, ואנחנו מכניסים את זה

קריאה: זה דווקא תיקון חשוב

ינון אזולאי: אבל הוא לא פטור ממע"מ; הוא רק מסדיר לקונה

שרן השכל: הרבה גפני, אני אשמח אם תוכלו להגיד לנו אילו עוד הטבות אתם נדרשים - - -     

אליהו דלל: צריך לשמוע פשוט את מנהלי הקרן

אסף וקסלר: אתם לא חושבים ש-3,600 דירות בשמונה שנים זה כישלון?     

יפתח עשהאל: חבר הכנסת אזולאי, אנחנו לגמרי חושבים שזה שהמדינה, בשלוש השנים האחרונות, תפסה כיוון חדש והתחילה לקדם את הפרויקטים להשכרה – זה מבורך

יפתח עשהאל:  זה כיוון נכון ואנחנו ממשיכים בו, אבל שנים לפני כן – היה חוסר

אליהו דלל: אדוני היו"ר, אפשר לשמוע את מנהלי הקרנות?     

שרן השכל: להבין מה האתגרים שלהן, מה הן צריכות

ערן ענבים: ערן ענבים, המנכ"ל של אזורים ליווינג, קרן הריט השנייה

קריאה: למה השנייה?     

ארז רוזנבוך: אנחנו יותר ותיקים

ארז רוזנבוך:  אזורים ליווינג היא יותר צעירה בקצת

ערן ענבים: אזורים ליווינג מונפקת מאז 2020, פחות או יותר, ופועלת מ-2016

משה גפני:   אנחנו מנהלים דיאלוג עם הממשלה, עם משרד האוצר

משה גפני:  מהם התנאים שאתם חושבים שאפשר לשפר, על מנת שהיו יותר דירות להשכרה?     

ערן ענבים: אנחנו נמצאים כרגע בסיטואציה בה חרף כל השינויים שמוצעים פה – אנחנו לא נצליח לקדם פה עוד פרויקטים של דיור להשכרה במצב הפיננסי הקיים

ערן ענבים:  יכול להיות שהחבר'ה חושבים שזה ייבלם או יאט; אני חושב שזה פשוט יכניס את השוק הזה לשוק, והיות וזה נשען, כרגע, על שחקנים פרטים – פשוט ניסוג אחורה

משה גפני: למה?     

ערן ענבים: כי הכלכליות פה לא מאפשרת את זה

משה גפני: למה?     

ערן ענבים: הריבית

משה גפני: אי אפשר להגיד את המילה ריבית?      

ערן ענבים: אני אגיד

ערן ענבים:  זה נכון שאנחנו שחקנים פרטיים ושנכנסנו עם שיקולים כלכליים, אבל כולנו נכנסנו, כמו שאמרו כאן קודם, בסביבת ריבית אחרת, והיום אנחנו נמצאים בסביבת ריבית שהיא פי שלוש ממה שהייתה כשנכנסנו למכרזים האלה

ערן ענבים:  אנחנו לא יכולים להקים את הפרויקטים האלה בשום צורה, כי גם אם אנחנו, כשחקנים אופטימיים בשוק, שמאמינים בשוק הזה לטווח ארוך – בסוף, נדל"ן מבוסס על מימון

ערן ענבים:       בסיטואציה הנוכחית, שבה הריבית היא 7% אחוזים בבנקים אל מול תשואה של 3% מהנכס בשכירות – הבנקים לא מממנים

ערן ענבים:  זה לא משנה אם אני אפסיד קצת כסף על הפרויקט הזה או אם אשחק את מחיר הקרקע; זה לא יביא לכך שבנק בישראל יאפשר קידום של פרויקטים כאלה היום, בלי איזו שהיא הגנה, בשיעורי מינוף הגיוניים ובריבית הגיונית

משה גפני: מהם הרעיונות שלכם?      

ערן ענבים: הפתרונות היחידים שאפשר להביא לשולחן, כרגע, הם פתרונות פיננסיים

ערן ענבים:  כפי שאמר ארז, בסיטואציה הנוכחית צריך לפתור את המצוקה של השוק בראשית דרכו

ערן ענבים:  פתרונות פיננסיים יכולים להיות: א', איזו שהיא הגנה על הריבית, רשת ביטחון, ערבויות

ערן ענבים:  אני מבין שיש התנגדות רבה לכך, אבל כנראה שזה המענה הישיר

משה גפני: מה אכפת לך שיש התנגדויות? תגיד לי מה הפתרון

ערן ענבים: זה המענה הישיר

משה גפני: סבסוד הריבית

ערן ענבים: ברגע שיש ערבות והגנה על הריבית, באיזו שהיא צורה, שתייצר לנו - - -     

משה גפני: מה זה הגנה על הריבית? זה סבסוד הריבית

ארז רוזנבוך: בסבסוד ריבית המדינה משלמת כסף מהכיס; בערבות מדינה, המדינה לא מוציאה כסף מהכיס

ארז רוזנבוך:  זה פתרון הרבה יותר טוב מאשר סבסוד

אסף וקסלר: אני שמח שיש אנשים שרוצים לנהל את התפקיד שלנו במקומנו

אסף וקסלר:  יש לנו שיקולים רבים ביחס לאיך מנהלים תקציב מדינה

אסף וקסלר:  ערבות מדינה זה דבר מורכב; ניהלנו על זה דיון

אסף וקסלר:  שוק השכירות, בכללותו, הוא הצד השני של עלות המימון

אסף וקסלר:  התשואה על שכירות בישראל, בהשוואה בין-לאומית, היא יחסית נמוכה

אסף וקסלר:  זה נובע מכך ששוק השכירות בישראל מבוסס, ברובו, על משכירים פרטיים, שהם, מסיבות תרבותיות או כלכליות, מוכנים להתפשר על תשואות יותר נמוכות

אסף וקסלר:  כלומר, היום בישראל, ההכנסה משכירות שוטפת היא נמוכה ביחס לשווי הנכס

אסף וקסלר:  זה קשור גם לכך שבמובנים תרבותיים – ישראלים רוצים להחזיק דירה בבעלותם, ומעדיפים לגור בדירה

משה גפני: על מה כל הדיבורים האלה? אתה יכול להגיד: "אני לא רוצה פתרון, אני לא רוצה להוציא כסף", אבל שוק השכירות חוטף מכה אחר מכה, והסיבה המרכזית לכך היא הריבית

משה גפני:  אתם באים ואומרים: אנחנו לא רוצים שכירות במדיניות שלנו, בגלל שאף אחד לא יסכים להשקיע בזה

משה גפני:  לא ישקיעו בפריפריה או במרכז

משה גפני:  אין את הכסף לממן את זה בגלל שהריבית היא גבוהה, ואתם לא רוצים לתת ערבות או לסבסד את זה

משה גפני:  התוצאה היא בלתי נמנעת

משה גפני:  מה הפתרון שלכם?     

אסף וקסלר: בישראל התשואה נמוכה, ולכן לשוק השכירות המוסדית קשה יותר להתרומם

אסף וקסלר:  אנחנו מביאים פתרונות שאנחנו חושבים שיקלו על הקרנות האלו להמשיך ולהתנהל

אסף וקסלר:  אנחנו מבינים שבתקופה של ריבית גבוהה - - -     

חמד עמאר: הקרנות בעצמן אומרות שהפתרון שאתה מביא כאן לא יעזור להן

משה גפני: מה שחבר הכנסת עמאר אומר זה שהבנו שאתם מביאים לפה הטבות, אבל הקרנות טוענות שההטבות האלו לא מספיקות

אסף וקסלר: אנחנו מקווים שבסוף האינפלציה תאט, ושבנק ישראל יפעל בהתאם להחלטות שלו לניהול המדיניות להורדת הריבית

אסף וקסלר:  אנחנו עושים תיקונים להסדרה ארוכת טווח של שוק השכירות המוסדית

אסף וקסלר:  עד שזה יקרה, אנחנו נמשיך לשווק קרקעות בצורה מסיבית, תוך אובדן ערך הקרקע - - -     

אליהו דלל: אבל מי יקנה את הקרקעות האלה?     

ינון אזולאי: אני לא קונה אותן

קריאה: גם אני לא

נתי גלבוע: אתה לא יכול לממן את הקרקע

נתי גלבוע:  אתה הולך עכשיו לחדש את ההלוואה על הקרקע ואומרים לך: תן לי עוד בטחונות, כי המחיר של הקרקע הוא חצי ממה שהוא היה, כי זכו באפס, או שלא זוכים בכלל

נתי גלבוע:  אני יושב עם כל הגופים המוסדיים ועם הבנקים בכל יום, כי אנחנו רוצים להקים קרן ריט, בשיכון ובינוי, ואומרים לנו: חבר'ה, המודל הזה לא עובד

נתי גלבוע:  אנחנו באים מהשוק, מהעשייה

נתי גלבוע:  אתם צריכים להסתכל על זה ולהגיד: יש פה בעיה

נתי גלבוע:  בואו נעשה אפליה מתקנת לעשר שנים

נתי גלבוע:  תקצוב אותה

נתי גלבוע:  כמו שעשו כבישים PPP ומודלים של Bio-T – תעשה אותו הדבר

נתי גלבוע:  זה לא עולה כסף למדינה וכולנו נהנה מזה

נתי גלבוע:  כשיהיו עשרים בריטים, תגיד: "חבר'ה, הגעתם לתשואה מעבר לתשואה הנורמטיבית", ותיקח לנו כסף בחזרה

נתי גלבוע:  כמו בחשמל

אליהו דלל: אם תתנו הלוואה לרכישת הקרקע, נניח, ללא ריבית, ללא כלום

אליהו דלל:  מה המדינה תפסיד?      

יפתח עשהאל: אבל אם נותנים קרקע בערך אפס – זה אותו הדבר

אליהו דלל: לשכירות, חבר'ה, עבור התושבים

אליהו דלל:  חסרות דירות

אליהו דלל:  קחו עשר שנים ותגידו: אנחנו משווקים קרקע כהלוואה

אליהו דלל:  מה קרה? יחזירו את זה בעוד עשר שנים

אליהו דלל:  המדינה יכולה להרשות לעצמה

אליהו דלל:  הלא יש לנו פה בעיה עם הנושא של הדיור

אליהו דלל:  מי שוכר את הדירה הזו? אזרחי המדינה, שאין להם דירות

אליהו דלל:  זו בדיוק הנקודה, זה מה שצריך להיות

אליהו דלל:  אתם יכולים לשווק כמה שאתם רוצים; אם לא יקנו ולא יבנו – לא יקרה כלום, עם כל ההטבות שאתם נותנים

אסף וקסלר: הדירות האלה, ברובן, לא באות כתוספת למספר הדירות בשוק

אסף וקסלר:  גם אם הן לא ילכו לקרנות הריט או לגופים שמשקיעים דרך חוק עידוד השקעות הון – הן ייבנו וילכו לשוק הפרטי

משה סולומון: אבל אתה מגדיל את הבעיה

אסף וקסלר: לא, הפוך

משה גפני: אני מרגיש שאתם נמצאים בבועה אחרת, לצערי; לא במדינת ישראל

משה גפני:  זה לא הגיוני, אני רוצה שתבינו, אתם כאילו נמצאים במשהו אחר לגמרי, ולא מבינים שיש פה בעיה

משה גפני:  למה הקבלנים לא בונים היום? למה השנה ייבנו רק כ-40,000 יחידות דיור?      

אסף וקסלר: אנחנו אחרי שיא של מספר התחלות הבנייה ושיווקים

אסף וקסלר:  השיא של כל הזמנים היה ב-2021 ו-2022

אסף וקסלר:  אנחנו עושים את הכל, ויש גם מספר תיקונים שהם לא על השולחן

ינון אזולאי: ולא ברור לך שזה ירד?      

אסף וקסלר: אני מאוד מקווה שהן ירדו

משה גפני: תודה רבותיי

משה גפני:  תכף נחזור אליכם

משה גפני:  איציק גורביץ, סמנכ"ל התאחדות בוני הארץ

איציק גורביץ: תודה

איציק גורביץ:  אני רוצה לחזור שוב לסוגייה

איציק גורביץ:  משרד האוצר הגדיר ששכירות צריכה להיות - - - לפחות ל-15 שנה

איציק גורביץ:  לעומת ההגדרה הזו, היה מסלול, שהולך להסתיים בסוף השנה, שהניב כ-13,665 דירות לשכירות, על פי נתוני משרד הכלכלה, בו לא באו וביקשו סבסוד מהמדינה

איציק גורביץ:  היה מסלול שאפשר ליזמים לבנות דירות לשכירות, דווקא באזורי ביקוש

איציק גורביץ:  מי שהיה גר בדירות הללו היה גר בדירה חדשה, לחמש שנים ואולי יותר

איציק גורביץ:  האינטרס של היזם היה לשמור על ערך הדירה הזו, כי בסוף הוא היה מוכר אותה עם הטבת מס, כי זו המטרה

איציק גורביץ:      מציגים לכם פה תכניות, שנים על גבי שנים, שלא יוצאות מהן דירות

איציק גורביץ:  במקום שבו יש תכניות שיוצאות מהן דירות – פתאום עוצרים, כי זה לא 15 שנה, וכי היזם זוכה להטבת מס כדי לפצות על זה שהשכירות היא לא באותו הרווח של מכירת דירה

איציק גורביץ:       אני מציע שידברו על הארכת המועד של המסלול הקודם, שאפשר חמש שנים בהמשך

איציק גורביץ:  כדי להיכנס למודל הזה, יזמים צריכים לתכנן דירות בהתאם כבר עכשיו, ולהגיש היתרים למרכז ההשקעות

משה גפני: מה טוב במסלול הזה שאין היום?     

איציק גורביץ: מה שהיה אז, זה שכשהיזם הסתכל על הפרויקט – הוא ראה הטבת מס, שאפשרה לו לסגור את הפער של חמש השנים

איציק גורביץ:  הריבית הייתה יותר נמוכה מהיום, ובכל זאת, הוא הסתכל על הפרויקט הזה, שנתן לו תשואה של 5

איציק גורביץ: 5%

איציק גורביץ:  בסביבת ריבית כזו, בה יש אי ודאות לגבי מחירי הדירות בהמשך, אותו רווח עוני – מה יוצא מזה? אין היגיון בלעצור את המסלול הזה עכשיו

משה גפני: אתם יכולים להאריך את התכנית הזו?     

אסף וקסלר: אנחנו חושבים שזו תהיה טעות מאוד קשה להאריך את הדבר הזה

משה גפני: למה?     

אסף וקסלר: בסופו של דבר, זו לא השכרה ארוכת טווח

אסף וקסלר:  הייתה פה הטבה שקבלנים ויזמים נהנו ממנה בצורה מאוד משמעותית, עם עלות מאוד גבוהה, שלא יצרה מוצר של שכירות ארוכת טווח

ינון אזולאי: 	למה? יש לך חמש שנים במינימום

אסף וקסלר: זה יצר אפשרות לקלנים לבנות דירות, להחזיק אותן למשך חמש שנים ולמכור אותן לאחר מכן

אסף וקסלר:  אנחנו לא השגנו פה מוצר של שכירות ארוכת טווח, בהטבה שהייתה בעלות מאוד גבוהה למדינה, על חשבון כל הציבור

אליהו דלל: כמה העלות?     

אסף וקסלר: כ-250 מיליון ₪ בשנה

אסף וקסלר:  בסופו של דבר, היא לא יצרה את המוצר שאנחנו רוצים שיהיה, שהוא שכירות ארוכת טווח

משה סולומון: אפשר להגדיל את המודל שאתה מציג לטווח ארוך יותר? לעשר שנים, ולא לחמש שנים?     

אסף וקסלר: זה בדיוק מה שעשינו בהסדרים

איציק גורביץ: הם עשו את המהלך הזה, אבל כדי להגדיל אותו – אתה מחויב להכניס פה סוגיות של מימון

איציק גורביץ:  ברגע שאתה מכניס סוגיות של מימון וגורמים מממנים – הריבית הזו לא מאפשרת

משה גפני: בכמה הגדילו? לכמה שנים במקום חמש?     

יפתח עשהאל: ל-15 שנים, אבל העלו את הטבות המס בצורה מאוד משמעותית

איציק גורביץ: צריך להבין את הסוגייה: כולם מדברים על אותם 10%

איציק גורביץ:  90% מהשוק מתנהל בלי שום בקרה או פיקוח

איציק גורביץ:  פתאום חמש שנים זה לא סביר? פתאום חמש שנים לדירה חדשה זה לא סביר? כ-90% מהזוגות הצעירים גרים בדיור לא מסודר, וזה בסדר

איציק גורביץ:  אבל אותן חמש השנים בהן היזמים באמת נהנו – זה לא טוב? הרי, זה הביא 13,665 דירות

קריאה: זה לא טוב לשוכרים

ינון אזולאי: על 90% אין שום הטבה

ינון אזולאי:  פה, כשנותנים לך הטבה – אנחנו רוצים איזו שהיא בקרה

ינון אזולאי:   << דובר >> ק     

קריאה: יש בקרה

ינון אזולאי: אני טוען שמנגנון הבקרה צריך בכלל להיות על המחיר שהדייר מקבל

ינון אזולאי:  אני יכול להגיד לך שהמנגנון הזה הוא לא בדיוק נכון, כי אתה רואה שבסופו של דבר מגיעים, פחות או יותר, למחירים שבשוק

ינון אזולאי:  אני מוכן לקבל מכל אחד שיושב פה, ומחזיק דירות להשכרה, את המחירון שלו, ואני אומר לכם – אלה בדיוק המחירים שיש בשוק

ינון אזולאי:  בשוק אתה גם יכול לחסוך יותר, כי אם אתה נמצא בדירה עשר שנים או שבע שנים – הרבה פעמים בעל הדירה לא מעלה את השכירויות, כי אתה דייר טוב וטוב לו

ינון אזולאי:  כשזה יהיה עם אותן החברות – הן יעלו, כי הן מסתכלות באופן רווחי, על מה שטוב להן

ינון אזולאי:       אני מסכים איתך על זה שאפשר לחשוב על להאריך את זה מעבר ל-2023

ינון אזולאי:  צריך חשיבה

ינון אזולאי:  אני רק אומר סביב השולחן הזה, ואני אחזור ואגיד את זה: המנגנון של דירה להשכיר הוא לא המנגנון המועיל ביותר, כי אנחנו רואים שבשמונה שנים – 3,600 יחידות דיור - - -     

ליאור לוי: אבל בשנתיים האחרונות אנחנו מדברים על יותר מ-12,000 יחידות דיור - -     

ינון אזולאי: עזוב את השנתיים האחרונות

ינון אזולאי:  את מה שאתם עשיתם בשמונה שנים – הם עשו - - -     

ליאור לוי: זה לא נכון, כי חלק מיחידות הדיור הן משלנו

ינון אזולאי: אם אתה רוצה לשנות מנגנון – תשנה אותו אצלך

ינון אזולאי:  הם העלו את זה כבר בשנה שעברה, וגם בקדנציה הקודמת, בחוק ההסדרים הקודם

ינון אזולאי:  תורידו מהטבות המס ותנו להם את ערבות המדינה

ינון אזולאי:  הם יוכלו להסתדר, ושם המדינה תוכל להיכנס לקרביים שלהם גם מבחינת עלויות השכירות, שניתנות לאותם שוכרים וזוגות וצעירים, שכולנו מסביב לשולחן, לפחות כך אומרים, רוצים לדאוג להם

איציק גורביץ: באותו מסלול, של חוק עידוד השקעות הון, התאפשרה גם בניית דירות לשכירות במרכזי ערים ותיקות, צפופות וכו'

איציק גורביץ:  זאת אומרת, יש פה איזה שהוא כיוון של מיתון מחירי השכירות

איציק גורביץ:  לא צריך לבנות רק באזורים בהם הקרקע היא - - -     

ינון אזולאי: אנחנו אומרים, גם בפריפריה, בכל מקום, בתוך הערים ומחוץ לערים, הכל טוב ויפה

ינון אזולאי:  אני רק טוען שלא משנה מה נעשה פה – צריך שיהיה מנגנון עם בקרה על השכירויות

ינון אזולאי:  לא יכול להיות ששכירות של דירת שלושה חדרים מגיעה ל-4,000 ₪

ינון אזולאי:  זה דבר לא הגיוני

ינון אזולאי:  מה הם חושבים? שאנשים הולכים ונעשים יותר מיליונרים?     

ערן ענבים: לנו יש כ-2,000 יחידות דיור שהן פרויקטים של דירה להשכיר

ערן ענבים:  כמו שאמר ארז, יש פיקוח על הדירות הקיימות, בשוק החופשי

משה סולומון: פיקוח על המחיר לצרכן?     

ערן ענבים: מחיר שכר הדירה לצרכן

ינון אזולאי: אל תיתן לי לבקש נתונים

ינון אזולאי:  שכל אחד יציג פה נתונים של המחיר שהוא לוקח מהשוכר שלו על דירת שלושה, ארבעה או חמישה חדרים

ערן ענבים: אני אתן לך; אני חברה ציבורית

ערן ענבים:  המידע מפורסם; זו שמאות

ינון אזולאי: אם אתה מביא את אותו המחיר כמו שכל אחד מביא – לא מגיעה לך שום הטבת מס

ינון אזולאי:  גם לא על 5% פחות

ארז רוזנבוך: חבר הכנסת אזולאי, דיברנו על זה שכנגד ערבות מדינה, אנחנו נשכיר כ-25% מהדירות ב-20% הנחה לזכאי משרד השיכון

ינון אזולאי: אני מסכים

ינון אזולאי:  אני לא מבקש את זה עבור כולם, אלא לזכאי משרד השיכון

ינון אזולאי:  כיום, ואתה יודע את זה טוב מאוד, מחיר הדירות שאתה משכיר בערים – חופף למחירים בשוק

ארז רוזנבוך: נכון, זה אותו הדבר כמו מחיר השוק

ינון אזולאי: תודה

ינון אזולאי:  אתה מסתכל רווחית בגלל הריביות שאתה מקבל; אני לא מאשים אותך, אגב

ינון אזולאי:  אני בא ואומר: אם היו שומעים אתכם, היינו יכולים להגיע למצב שהיינו מקבלים, כמו שאתה אומר, 20%-25% פחות

ינון אזולאי:  ערן אומר לי: "אתה צודק, כי אין לי אפשרות גם אם אני רוצה, ואני לא יכול לסבסד

ינון אזולאי:  אני לא רוצה את ההטבה

ינון אזולאי:  תן לי את ערבות המדינה, פחות 25%"

ינון אזולאי:  זו הבקרה שלנו; זו תהיה הבשורה לאותם זכאים

ארז רוזנבוך: נכון

ארז רוזנבוך:  אנחנו יודעים לקנות דירות במקומות שבהם למדינת ישראל אין אפשרות לשווק קרקעות

ארז רוזנבוך:  למדינת ישראל אין קרקעות בכל מקום; אין לה קרקעות באזורי הביקוש

ארז רוזנבוך:  להגן על זוגות צעירים בפריפריה זה חשוב, אבל אנחנו גורמים לערים כמו כפר סבא, רעננה, הרצליה, פתח תקווה, גבעת שמואל, יהוד, קריית אונו, חולון או בת ים, להפוך לערים לעשירים בלבד

ארז רוזנבוך:  מי שיכולים לקנות שם דירה הם רק העשירים, ובקצב הזה – מי שיוכלו לשכור שם דירה יהיו רק העשירים

ארז רוזנבוך:       אנחנו יודעים לקנות דירות

ארז רוזנבוך:  זה מה שאנחנו עושים

ארז רוזנבוך:  דירות שמגיעות לשוק תוך שנתיים-שלוש, ולא כמו שש-שבע שנים

ארז רוזנבוך:  אנחנו יודעים לפתור את משבר שוק השכירות תוך שנתיים-שלוש, ולהביא מסה ענקית של דירות לאזורי הביקוש, בהנחה משמעותית

ארז רוזנבוך:  כל מה שנדרש מהמדינה זה חתימה על צטלה

משה גפני: תודה רבה

ינון אזולאי: הם מוכנים להתחייב על כמות הדירות שהם קונים בזמן מסוים ועל שכירות, רק בערבות מדינה

ינון אזולאי:  אני לא מבין על מה המדינה מתעקשת

ינון אזולאי:  אומרים שעשו פה דיונים; אני לא שמעתי דיונים כאלה, שהם באמת מעמיקים, על למה לא לתת ערבות מדינה

ינון אזולאי:  הם אומרים: "אל תיתן לי הטבות; תן לי רק את ערבות המדינה, ואביא לך ב-25% פחות לאותם הזכאים"

ינון אזולאי:  אתה יודע איזו בשורה זו?      

משה גפני: תודה

משה גפני:  חבר הכנסת סלומון

משה סולומון: זה ברור לכל מי שיושב כאן שצריך פתרון לסוגיית השכירות

משה סולומון:  בסוף, יש איזו שהיא מחלוקת

משה סולומון:  אני מנסה לפנות גם לאוצר וגם לקרנות: למה לא נותנים את ההטבה הזו, לכאורה? כי אנחנו מבינים שכרגע יש ריבית מסוימת, ושבעתיד עלול להיות מצב שהריבית תרד

משה סולומון:  אז, למעשה, הרווח הוא מאוד גדול, וזה אולי לא מידתי

משה סולומון:       אני מנסה לראות האם יש לאוצר איזו שהיא הצעה כדי להרחיב את המעגל? גם דרך ארז, ערן והגופים האחרים

משה סולומון:  האם יש הצעה שהיא בין לבין? כלומר, שמצד אחד, היא לא מאפשרת את מה שאתם כרגע מתנגדים לו, ומצד שני היא לא נשארת שמרנית למה שהיה? כי מה שהיה הוא לא טוב

רואי זרנצנסקי: בגלל זה אנחנו כאן

רואי זרנצנסקי:  בדיוק למסלול שהם דיברו עליו עכשיו, של השוק החופשי - - -     

משה גפני: דקה

משה גפני:  אפשר ללכת נגדנו - - -     

רואי זרנצנסקי: לא, אני רק רוצה להסביר שהמסלול שדיברו עליו עכשיו - - -     

משה גפני: כשאתם מסבירים – אני מתחיל לא להבין

משה גפני:  אנחנו יודעים, גם מהדיון הזה, אבל גם ידענו את זה קודם, שאנחנו נמצאים במשבר גדול מבחינת הנושא של הדיור בכלל, והשכירות בפרט

משה גפני:  המציאות הזו, שבה יותר ויותר חברות לא ישקיעו בזה – אנחנו רואים אותה מול העיניים

משה גפני:  כל עוד הריבית עולה – לא יהיה פתרון לעניין, ובינתיים הכל יגווע; אנשים יפסיקו להשקיע, והחברות לא ימשיכו לפעול, עד שהאינפלציה תרד ועד שנגיד בנק ישראל יסכים להוריד את הריבית

משה גפני:      אנחנו מדברים על בינתיים; זה התפקיד שלנו

משה גפני:  אתם לא מציעים פתרון

משה גפני:  אתם נותנים הטבות; זה יפה מאוד, הכל בסדר, אבל זה לא פותר את הבעיה

משה גפני:  ישנם כמה פתרון

משה גפני:  ינון אזולאי מציע פתרון אחד, שאני שאלתי לגביו בתחילת הישיבה: האם אתם מסכימים לתת ערבות מדינה כדי שזה יוציא את המשבר הזה מהעניין, או לתת סבסוד לריבית הגבוהה הזו? מכאן ואילך – תתחילו לעבוד עלינו

משה גפני:  תגידו כל מיני מילים יפות בעברית, ושאנחנו, אולי, לא נשים לב, וזה הכל

ינון אזולאי: הרב גפני, אתה מתכונן להצביע על זה היום?     

משה גפני: לא

חמד עמאר: הוא הבטיח לאימאן ח'טיב לא להצביע היום, שכחת?     

אסף וקסלר: אני אתייחס

אסף וקסלר:  הבאנו את התיקונים האלה כי אלה תיקונים שישבנו, בתוך הממשלה, והבנו שהם מספיק בשלים כדי להביא אותם

אסף וקסלר:  אנחנו ממשיכים לבחון, כל העת, פתרונות נוספים

אסף וקסלר:  כרגע, מבחינתנו, מה שמונח על שולחן הוועדה הם הפתרונות שקיימים, ואנחנו בוחנים פתרונות נוספים

אסף וקסלר:  כרגע הם לא הגיעו לשלב בשלות, כך שיכלנו להכניס אותם לתיקון הזה

אסף וקסלר:  אנחנו שוקלים חלופות כאלה ואחרות שנוכל לקדם גם בתוך השנה

אסף וקסלר:  מן הסתם, נצטרך להגיע לשר האוצר ולממשלה עם הדבר הזה

משה גפני: מה למשל?     

אסף וקסלר: אני לא רוצה לתת דוגמאות ספציפיות, כי זה עוד לא שם

ינון אזולאי: אגב, אני מצאתי מכנה משותף בינינו: גם אנחנו שוקלים חלופות

משה גפני: נכון

אסף וקסלר: יש בינינו עוד כמה

רואי זרנצנסקי: יש ארבעה מסלולים בקרנות ריט

רואי זרנצנסקי:  המסלול עליו אנחנו מדברים עכשיו, עם ההטבות שאנחנו מביאים, הוא אותו מסלול שהוא לא בשיווקים של המדינה, אלא מסלול שבו אדם פרטי מוכר, וקרן ריט רוצה לרכוש ממנו כדי להשכיר לטווח ארוך

רואי זרנצנסקי:  למרות שזה שוק חופשי, ולמרות שזה לא מכרז שמייעד את הקרע למגורים – אנחנו נותנים פה הטבות משמעותיות, שהראשונה שבהן היא בקרקע; זוהי הטבה מטורפת, מ-8% ל-0

רואי זרנצנסקי: 5%

קריאה: נתתם את זה ב-2016, ריבונו של עולם; לא עכשיו

רואי זרנצנסקי: 	שנייה

רואי זרנצנסקי:  עכשיו אנחנו באים ונותנים עוד הטבות

רואי זרנצנסקי:  במסלולים של המדינה אין לכם את המחויבות של 20 השנים

רואי זרנצנסקי:  המקום היחידי בו הקרן מחויבת להחזיק את זה כ-20 שנה הוא המסלול הזה

רואי זרנצנסקי:  שמענו אתכם; שמענו את הבעיות

רואי זרנצנסקי:  לכן, הבאנו הטבות בדיוק למסלול הזה: מכירה אחרי 10 שנים, ולא להחזיק 20 שנה; אפשרות להכניס יזם אחר; ב-18 בנובמבר 2021, לאור בקשה שעלתה, הורדנו ל-15, ועכשיו זה יורד לעשר

מתי דב: זה לא עוזר לנו

ארז רוזנבוך: אין יזם שיקנה את זה

רואי זרנצנסקי: אנחנו מדברים על המסלול הזה של הרכישה מהשוק הפרטי; לא מזה שבו שהמדינה משווקת את הקרקע

משה גפני: למה אתם לא יכולים לתת ערבות מדינה? הרי, יש דירות

רואי זרנצנסקי: אז אנחנו נותנים את זה במס רכישה, שזה מסתכם במאות אלפים - - -     

משה גפני: אתה לא ערבות מדינה

רואי זרנצנסקי: ערבות מדינה זה אצל יפתח

יפתח עשהאל: החשב הכללי במשרד האוצר עשה בחינה מאוד מעמיקה לעניין ערבות המדינה

יפתח עשהאל:  בסוף, יש הרבה השלכות משקיות

יפתח עשהאל:  המדינה יכולה לשים כסף; השאלה היא איך היא שמה את הכסף

יפתח עשהאל:  המהות של לשים כסף דרך ערבות מדינה – הוא מעוות; הוא מתעסק בעלויות המימון; יש לזה השלכות רוחב מאוד מהותיו; קשה לתחום את זה בקרנות ריט; יש לזה עלות תקציבית מאוד גבוהה, והבחינה של השקל השולי ששמים, לעומת מה שזה מביא - - -      

משה גפני: למה? אבל יש דירות ערבות

יפתח עשהאל: את זה כבר הבנק אומר

יפתח עשהאל:  היום, הבנק יודע להגיד: יש בטוחה

יפתח עשהאל:  בגלל זה עלות המימון היא יחסית נמוכה, בהשוואה לשוק, בפרויקטים של נדל"ן שהם להשכרה

משה גפני: אבל יש ערבות; יש בטוחה

יפתח עשהאל: גם לבנק יש את הבטוחה

יפתח עשהאל:  בגלל זה הכשל פה הוא לא גבוה

יפתח עשהאל:  היום, פער המימון בין ריבית בנק ישראל המוצהרת לבין הריבית שמשיג גוף להשכרה מוסדית הוא לא גדול, בגלל שיש את הבטוחה

יפתח עשהאל:  בגלל זה המדינה לא צריכה להתערב פה

משה גפני: 	אני מאבד את הסבלנות

משה גפני:  אני הגשתי הצעת חוק, יחד עם חברים רבים בוועדה, על הנושא של ההעלאה בריבית, עם המגורים וכל מה שנלווה לכך

משה גפני:  אתם עמדתם על רגליכם האחוריות, יחד עם נגיד בנק ישראל, בצדק, מבחינתכם, בשום פנים ואופן לא לאשר את החוק הזה

משה גפני:  אבל המציאות היא שהריבית עולה, פעם אחר פעם

משה גפני:  את המכה המרכזית, מעבר לזו שזוגות צעירים ומשפחות מקבלים בהעלאת הריבית, מקבלות חברות השכירות

משה גפני:  קרן ריט חוטפת את המכה הכי גדולה, מכיוון שהיא לא תבנה

משה גפני:  אז לא רק שאנחנו מעלים את הריבית ולא נותנים פתרון דיור לזוגות הצעירים – אנחנו גם לא נותנים להם שכירות

משה גפני:       	אתם אומרים לנו על דיון מעמיק אצל החשב הכללי, והמימון פה הוא נורא ואיום

משה גפני:  למי אתם מספרים את הסיפורים האלה? הרי, אתה נותן ערבות לחברה, והחברה הזו בונה; על זה יש את הערבות

משה גפני:  יש את הבטוחה, שהן הדירות, ואז יש כסף

משה גפני:  מה אמר הדיון המעמיק, שהגעתם בו למסקנה שאפשר לממן את השכירות?      

יצחק פינדרוס: או את הריבית

משה גפני: אתם עובדים עלינו? יש שתי שפות שאני מכיר: עברית ואוצרית

משה גפני:  עברית זה דבר אחד, ואוצרית זה ההיפך

ינון אזולאי: איזו שפה יותר קשה?     

משה גפני: אוצרית קשה, אלא אם כן אתה לומד את זה בסדנאות

משה גפני:  אתם מספרים לנו סיפורים ומשאירים את האזרחים בלי דירות, עם ריבית עצומה ובלי שכירות

משה גפני:  הרי, באתם לפה עם בשורה

משה גפני:  אני אישרתי את תכניות הריט, ואתם באים והורסים את זה עכשיו

משה גפני:  לא באשמתכם, אלא באשמת הריבית

משה גפני:  אתם לא מסכימים לשמוע על שום פתרון

משה גפני:  אתה רצית להתייחס?     

ארז רוזנבוך: כן

ארז רוזנבוך:  ההטבות מצד מס הכנסה, שדובר עליהן כאן, הן הטבות שניתנו ב-2016, ואלו ההטבות שהביאו אותנו עד הלום

ארז רוזנבוך:  עם כל ההטבות הללו, הגענו למצב בו שתי קרנות הריט, אחרי כשבע שנים שבהן החוק הזה כבר בתוקף, מחזיקות כ-1,500 דירות

ינון אזולאי: 	רק שתי קרנות גם

ארז רוזנבוך: רק שתי קרנות, שבעיני זה כשלון טוטאלי של המודל

ארז רוזנבוך:  רצינו שיהיו 10-20 קרנות, שתהיה תחרות שתוריד את שכר הדירה לדיירים

ארז רוזנבוך:  אנחנו מעודדים תחרות ורוצים אותה

ארז רוזנבוך:  אני לא יודע כמה פעמים שמעתם משחקן שהוא עומד להתחרות ורוצה שיוסיפו לו עוד תחרות

ארז רוזנבוך:  הרי, זה אבסורד, נכון? לא, זה לא אבסורד

ארז רוזנבוך:  אני חושב שאם יהיו בשוק הזה עשרות אלפי דירות של השכרה ארוכת טווח בשכירות מוסדית – כל השוק הזה ישתפר

ארז רוזנבוך:  אני מבקש שתביאו לי עוד תחרות

ארז רוזנבוך:  נשמע מוזר, נכון? זה מה שאני מבקש

משה גפני: אתם אומרים שאי אפשר לעשות את הנושא הזה של ערבות המדינה? אני מבקש הגנה על הריבית

משה גפני:  עשיתם את זה בעסקים קטנים, עשיתם את זה כמה פעמים בעבר

משה גפני:  זו הבעיה שמעלות החברות

משה גפני:  אני מבקש הגנה על הריבית לפרק זמן מסוים, שבו הן יוכלו להמשיך להתקיים ולבנות

אסף וקסלר: אנחנו נעשה חשיבה נוספת ונחזור לוועדה

אסף וקסלר:  בסופו של דבר, בין אם ערבות מדינה, הגנת ריבית או מנגנונים כאלה ואחרים – המדינה מזהה כשיש כשל שוק בתמחור של הסיכון

אסף וקסלר:  במקרה הזה, אנחנו לא סבורים שיש כשל שוק בתמחור של הסיכון, והריבית מתמחרת נאמנה את הסיכון

אליהו דלל: זה לא עניין של סיכון, אדוני היושב-ראש, אלא של זה שלא יבנו

יצחק פינדרוס: הרב גפני אמר: "מדברים אוצרית"

יצחק פינדרוס:  בסוף, יש פה משהו שגם אתם מודעים אליו

יצחק פינדרוס:  אמרתם קודם שאתם עושים זה דרך מחיר הקרקע, והתברר שמחיר הקרקע יכול לעזור במקומות יקרים, ולא במקומות זולים

יצחק פינדרוס:  יש מציאות מסוימת כרגע, וכל יזם יאמר לך את זה, לא צריך אפילו להגיע לוועדה בשביל זה – שבגלל מחיר הריבית, דירה להשכיר הוא דבר שהוא לא בר השגה

יצחק פינדרוס:  זה לא כלכלי, זה לא יעבוד

יצחק פינדרוס:  לכן, מצדי, שהחשב הכללי, משרד המשפטים, משרד האוצר, המשרד לאיכות הסביבה ומשרד הכלכלה יבואו לוועדה, כי בסוף – האזרחים צריכים לקבל דירה

יצחק פינדרוס:       כרגע, יש פה כשל, בגלל הריבית שעלתה, בגלל האינפלציה, בגלל כל הסיבות הטובות והנכונות

יצחק פינדרוס:  אתם לא אשמים בזה, בסדר? אבל זו המציאות, ובמציאות הזו – אתם צריכים לחזור לוועדה ולהגיד לנו מה הפתרון המעשי

יצחק פינדרוס:  כמו שאמרתם שמחיר הקרקע יכול להיות טוב באזורים שבהם מחירי הקרקע הם באמת משמעותיים

יצחק פינדרוס:  הפתרונות האלה הם נכונים וטובים בין 2016 ל-2021

יצחק פינדרוס:  מ-2022, כשהריבית התחילה לעלות – יש פה כשל

יצחק פינדרוס:  איך אנחנו מתמודדים עם הכשל הזה?      לא שאלנו מהו כשל השוק, לא אמרנו שמישהו אשם, שזה לא נכון, לא כלכלי ולא שוק חופשי

יצחק פינדרוס:  אנחנו מסכימים על הכל

יצחק פינדרוס:  יש עובדה

יצחק פינדרוס:  בסוף, יושב משה, באשקלון ובאשדוד, ולא יכול לקבל דירה לשכירות

משה גפני: עשיתם הגנה על הריבית גם בקרנות המעוף

אסף וקסלר: שם זה קרה כי אנחנו, כמדינה, סברנו שהתמחור של הסיכון הוא לא נכון

יצחק פינדרוס: 	אפילו אם זה נכון – יש פה בעיה

יצחק פינדרוס:  מה זה לא נכון? כמו שאומר הרב גפני, בסוף יושב משה באשדוד ולא יכול לשכור דירה

משה גפני: חבר הכנסת פינדרוס, זאת לא הצעה שאני ממציא ממוחי הקודח; אתם עשיתם את זה; בקרנות המעוף, בדירה להשכיר, בתחילת הדרך, ובעסקים קטנים ובינוניים

משה גפני:  הגענו עכשיו למצב חירום, מבחינת דירות להשכרה

משה גפני:  אתם רוצים לתקן את זה; הכוונה שלכם היא טובה ורצויה, וההטבות שאתם נותנים הן הטבות טובות, אבל זה לא פותר את הבעיה

משה גפני:  אנחנו נשארים באותו המקום, ולא יבנו

משה גפני:  אני מבקש שתהיה הגנה

משה גפני:  זו הבעיה; תגידו מה אתם רוצים לעשות

משה גפני:  תבואו עם בדיקה

משה גפני:  אחרת, אנחנו עומדים מול אזרחי מדינת ישראל

משה גפני:  אתם ואנחנו התחייבנו להם שיהיו דירות להשכרה

משה גפני:  אנחנו אישרנו את זה פה לפני כמה שנים, ואין לנו פתרון

ארז רוזנבוך: אני רוצה להוסיף עוד משפט אחרון ואחר כך לא אפריע יותר

משה גפני: אתה לא מפריע

ינון אזולאי: אל תתחייב על משפט אחרון פה

ארז רוזנבוך: הפתרון של דרך הקרקע הוא פתרון מצוין, אבל הוא נותן דירות לעוד שבע שנים

ארז רוזנבוך:  מה שאנחנו מציעים זה פתרון לדירות לעוד כשנתיים

ארז רוזנבוך:  הפער הזה, שבין 2025 ל-2030, הוא משמעותי להמון תושבים

ארז רוזנבוך:  זה בסדר גמור שדירה להשכיר משווקת דירות; הלב שלהם במקום הנכון, והם משווקים קרקעות מצוין, בהנחה יפה

ארז רוזנבוך:  אני לא רואה מי ניגש לזה כרגע, אבל זה מצוין, כמודל

ארז רוזנבוך:  אבל אלה דירות לעוד המון זמן

ארז רוזנבוך:  השולחן שלכם צריך לספק דירות לאנשים בקיץ הקרוב, בקיץ הבא ובעוד שנתיים

משה גפני: תודה רבה

נתי גלבוע: אדוני היושב-ראש, יש עוד לקונות בנושא של הריט

נתי גלבוע:  אנחנו, כחברה שרוצה להצטרף לתחום הזה, העלנו אותן בפני החברים ברשות המסים ובאג"ת

נתי גלבוע:  אחת מהן, למשל, היא התקופה לרישום

נתי גלבוע:  היום, התקופה לרישום מוגדרת בסך הכל עד שנתיים, עם אפשרות להארכה לשלוש

נתי גלבוע:  היום, בכלל, לבוא לשוק עם ריט – כבר הבנת מה מזג האוויר; אין סיכוי, תחזור הביתה

נתי גלבוע:  אבל גם בימים כתיקונם, כשאנחנו באים עם פרויקטים שהרישוי שלהם עורך לפחות חמש שנים, עד שאתה מגיע עם הנווה לשוק כדי שיתמחרו אותך נכון – פרק הזמן הזה צריך להיות ארוך יותר משמעותית

נתי גלבוע:  אנחנו הצענו שבע שנים, אמרו לנו חמש שנים

נתי גלבוע:  אני יודע שגם הבורסה וגם הרשות לניירות ערך תומכות בזה

נתי גלבוע:       דבר אחר שעלה פה הוא הנושא של תיקון המע"מ

נתי גלבוע:  זה תיקון של לקונה היסטורית, אבל יש בעיה רצינית בנושא הזה, כי אנחנו, בתור קרנות ריט, נושאים במע"מ ומממנים אותו עבור המדינה עד קץ הדורות, כשאולי נמכור את הדירות האלה בעוד 20 שנה

נתי גלבוע:  אין בזה שום היגיון

נתי גלבוע:  מצד אחד, אנחנו לוקחים את המע"מ הזה עלינו, ומצד שני, אנחנו לא יכולים להתנקות מהתשומות הללו

ינון אזולאי: אדוני היושב-ראש, האם אתם שאלתם את דעתו של שר האוצר בעניין של ערבות המדינה?     

יפתח עשהאל: התערבות המדינה נידונה כבר לפני מספר חודשים

יפתח עשהאל:  הוצא דו"ח של - - - לפני, לדעתי

ינון אזולאי: כיום, יש איזו שהיא חוות דעת? מהי דעתו של שר האוצר בעניין?     

יפתח עשהאל: אני יכול לבדוק

ינון אזולאי: אז תבדוק, ותזכיר לו שב-17 לאוקטובר 2021, כשישבנו פה, הוא הגיש יחד איתנו הסתייגות על ערבות מדינה בנושא קרן ריט

ינון אזולאי:  תשאל אותו האם דעתו השתנתה מאז

ינון אזולאי:  בסדר? כי הוא אמר גם, בוועדה, שהוא - - -

ינון אזולאי:  בסדר, דלל? תודה

ינון אזולאי:   << דובר >> יצ     

יצחק פינדרוס: הוא היה, לפני הדיון, אצל החשב הכללי

יצחק פינדרוס:  לא הבנתי

אליהו דלל: ינון, יפה

אליהו דלל:  יש לך ניסיון מידיעה אישית

חמד עמאר: היה דיון מעמיק

יצחק פינדרוס: לפני הדיון המעמיק, בדיוק

שרן השכל: מתי היה הדיון המעמיק?     

ינון אזולאי: 17 באוקטובר

ינון אזולאי:  גם אז הוא לא היה מעמיק

יצחק פינדרוס: הדיון המעמיק היה, כנראה, עם חברי הכנסת

משה גפני: מה אתם אומרים?      

אסף וקסלר: ביחס לתיקונים שנתי התחיל להגיד – אנחנו נבחן את זה

אסף וקסלר:  ביחס לתיקון הראשון – על פניו, זה נשמע לי משהו קצת יותר - - -     

ינון אזולאי: אגב, צביקה אליהו ממשרד השיכון לא נמצא פה, נכון? הוא אמר שהם יבדקו את זה בחיוב; בחיוב מאוד, אפילו

ינון אזולאי:  תבדקו, גם איתו, אם גם הוא בדק את זה מהצד שלו

ינון אזולאי:  תחברו את הכל, ויכול להיות שבסוף נגיע למצב שבו זה כן כדאי את הערבות

חמד עמאר: ממה שאני רואה מהדיון עד עכשיו, כל התיקונים שאתם מביאים – לא מביאים לכלום, ולא מוסיפים דירה אחת להשכרה

חמד עמאר:  לכן, אני חושב שצריך להוריד גם את זה מחוק ההסדרים

אסף וקסלר: אני מאמין שהקרנות לא יסכימו על כך שזה לא מוסיף

חמד עמאר: הן אמרו בעצמן; לא אנחנו אמרנו

אסף וקסלר: בהסתכלות לטווח הארוך, בסוף מדובר פה בהטבות מס

אסף וקסלר:  אנחנו, כממשלה, לרוב לא באים לשולחן הכנסת עם הטבות מס כל כך - - -     

חמד עמאר: המטרה של הממשלה היא להביא כמה שיותר דירות להשכרה

ולדימיר בליאק: אבל זה לא משהו שמשנה את המציאות; זו הבעיה

חמד עמאר: זה לא משנה שום דבר

יצחק פינדרוס: זה טוב ל-2026

יצחק פינדרוס:  כעיקרון, זה לטווח ארוך

אסף וקסלר: המטרה היא לייצר מודל שיהיה Sustainable

משה גפני: מי נמצא פה ממשרד השיכון? בבקשה

יהורם אלבז: אני יהורם אלבז ממשרד השיכון, אגף תכנון אסטרטגי

יהורם אלבז:  אין לנו תגובות; בעיקרון, אנחנו בעד ההטבות האלו

ינון אזולאי: בדקתם את הנושא של ערבות המדינה? כי צביקה אליהו אמר שיבדקו את זה

יהורם אלבז: זה רק של צביקה אליהו מהחשבות, אין לנו - - -     

ינון אזולאי: בגלל שהוא מהחשבות – הוא מבין את הערבויות

ינון אזולאי:  האם אפשר לבדוק איתו?     

חמד עמאר: משרד השיכון תפקידו לספק לנו כמה שיותר דירות

חמד עמאר:  האם התיקונים האלה - - -     

משה גפני: חמד, האם אתם תאפשרו לי לנהל דיאלוג עם נציג משרד השיכון?     

חמד עמאר: אנחנו רק רצינו לעזור לך

חמד עמאר:  אנחנו יודעים שאתה מנהל את הדיון

משה גפני: אנחנו הבנו את מה שהממשלה מציעה

משה גפני:  ההצעות האלה הן הצעות טובות, שנותנות הטבות וכו'

משה גפני:  מה שעולה מהדיון כאן הוא שההצעות האלה לא פותרות את הבעיה; אנחנו נשארים באותו המקום

משה גפני:  המדינה משקיעה כסף, משקיעה בהטבות וכו', ואין פתרון

משה גפני:  אנחנו מציעים כמה הצעות: בין היתר, שהמדינה תיתן ערבות, או שהמדינה תיתן מגן להעלאת הריבית

משה גפני:  הריבית הורסת את החברות האלה, ולא יהיו דירות להשכרה

משה גפני:  אני רוצה לדעת האם למשרד השיכון יש עמדה לגבי מה שאנחנו מעלים כאן?     

יהורם אלבז: משרד השיכון לא מתערב באופי ההטבות שמציע האוצר

יהורם אלבז:  אין לי יותר מה להגיד מעבר לזה

יצחק פינדרוס: בסוף, אתה מנהל אגף התכנון האסטרטגי

יהורם אלבז: אני לא מנהל אגף התכנון האסטרטגי

יצחק פינדרוס: אתה מאגף התכנון האסטרטגי

יצחק פינדרוס:  בסוף, אנחנו נבוא לאגף שלכם ונשאל: "ב-2023, אסטרטגית, מה ראיתם שקורה לשוק הדיור?"

יצחק פינדרוס:  אתה אומר: "תשמע, זה מה שהאוצר אומר לי"

יצחק פינדרוס:  הבנתי

יצחק פינדרוס:  אבל אני שואל אותך: מה אתם חושבים שיכול לפתור את הבעיה שהועלתה פה על ידי כל חברי הוועדה?     

משה סולומון: אדוני היושב-ראש, אולי יקל לשמוע גם מצד הקרנות מה הן נותנות מעבר ל-25% שהן אמרו קודם לכן

משה גפני: את מי אתה שואל?     

משה סולומון: את ארז, למשל

משה סולומון:  אנחנו נותנים עכשיו ערבות מדינה והגנה על ריביות

משה סולומון:  אתה דיברת על כך שאנחנו נותנים במחיר מופחת

משה סולומון:  השאלה היא, אם הולכים על שני הסעיפים הללו, או על אחד מהם – האם אתם יכולים ללכת על משהו מעבר ל-25% האלה?     

ארז רוזנבוך: אנחנו נפתח את כל המודל הפיננסי שלנו; הכל פתוח וגלוי

ארז רוזנבוך:  רק שינהלו דיאלוג ונמצא פתרונות

ארז רוזנבוך:  עכשיו, אתה ואני מנהלים משא ומתן על זה שצד אחד לא מוכן לתת

משה סולומון: יכול להיות שאם אתה תיתן משהו טיפה יותר רחוק מזה – הוא יבוא

ארז רוזנבוך: הכל על השולחן; רק שיגידו: "מוכנים אנחנו" – ונמצא לזה פתרונות

ארז רוזנבוך:  הם לא מוכנים

חמד עמאר: כמה דיונים קיימתם לפני שהביאו את התיקונים האלה?      

ארז רוזנבוך: אחד

ארז רוזנבוך:  להערכתי, הוא היה לפני כמעט שנה

ארז רוזנבוך:  היו הרבה שיחות לפני שנתיים ושלוש, אבל בשנה האחרונה – היה דיון אחד, שבו די זרקו אותנו מכל המדרגות

משה גפני: תודה

חמד עמאר: והחוק בא לתת הטבות לאותן קרנות

משה גפני: מי נמצא פה ממשרד ראש הממשלה? אני רק רוצה להגיד לך, יהורם אלבז ממשרד השיכון: אני מבקש שתחזור למשרד ותגיד את מה שהיה כאן

משה גפני:  אני מבקש לדעת עמדה של משרד השיכון

יהורם אלבז: בעניין הערבויות?     

משה גפני: בעניין הערבויות או ההגנה על הריבית

משה גפני:  הרי, אין פתרון

משה גפני:  אני רוצה להסביר לך את צורת המשטר של מדינת ישראל

משה גפני:  אני מתנצל שאני עכשיו עושה את זה דרמטי

קריאה: שיעור אזרחות

משה גפני: לא שיעור אזרחות

משה גפני:  אתה אחראי על השיכון במדינת ישראל

משה גפני:  אתה אחראי לכך שלזוג צעיר תהיה דירה, או בקנייה או בשכירות

משה גפני:  הם לא אחראיים

משה גפני:  הם אחראיים על התקציב של מדינת ישראל

משה גפני:  הם יגידו: "אם זה תלוי בנו – אנחנו סוגרים את תקציב משרד השיכון; לא צריך אותו"

משה גפני:  תעשה לי טובה, לי יש חסינות, מותר לי להגיד מה שאני רוצה

משה גפני:  זו העמדה של משרד האוצר

משה גפני:      אתה, משרד השיכון, התפקיד שלך הוא אחר במשטר שבו אנחנו חיים

משה גפני:  התפקיד שלך הוא שלאנשים יהיו דירות; או ברכישה או בשכירות

משה גפני:  היה כאן דיון עכשיו

משה גפני:  אין קואליציה ואופוזיציה, כל חברי הוועדה

משה גפני:  אם הייתי מביא לפה 120 חברי כנסת – הם היו אומרים את אותו הדבר: צריך למצוא לעניין הזה פתרון

משה גפני:       מה שהאוצר מביא עם ההטבות הוא יפה, אבל צריך למצוא פתרון

משה גפני:  אתה אומר לא ערבות מדינה? תגיד הגנה על הריבית

משה גפני:  לא הגנה על הריבית? תגיד ערבות מדינה

משה גפני:  תגיד את מה שאתה חושב שצריך לעשות כדי להגיע לפתרון

משה גפני:  לבוא ולהגיד: "אני מתחבא מאחורי כנפיהם של משרד האוצר" – זו לא תשובה

משה גפני:  אני לא אמרתי את זה בחיים שלי

משה גפני:  אני לא מתחבא מול משרד האוצר; אני עומד מול הציבור, מול האזרחים, ואני צריך לתת להם פתרון

משה גפני:  אם אין לי פתרון – אני צריך להסביר למה

יהורם אלבז: אוקיי

משה גפני: אני מתנצל

יהורם אלבז: בסדר, מובן

משה גפני: בבקשה, משרד ראש הממשלה

משה גפני:  ראש הממשלה התחייב שהוא ייתן פתרון בנושא הדיור

חמד עמאר: הוא התחייב להרבה דברים; גם להוריד את יוקר המחיה

משה גפני: אני לא מקבל את מה שהוא אומר

משה גפני:  ראש הממשלה הוא ראש ממשלה מצוין

ולדימיר בליאק: הוא גם הבטיח להקפיא את הארנונה, וחינוך חינם מגיל אפס עד שלוש

משה גפני: ראש הממשלה הוא ראש ממשלה מצוין

ולדימיר בליאק: כן

ולדימיר בליאק:  הוא גם הבטיח לחסל את החמאס

משה גפני: הראייה היא שרוב תושבי מדינת ישראל הצביעו עבורו

משה גפני:  נכון שהרוב היום לא קובע; מי שקובע זה רק אהרון ברק, לבד - - -     

ולדימיר בליאק: אבל זה לא אומר שהוא לא ראש ממשלה מצוין

חמד עמאר: אתה אמרת שהוא התחייב

חמד עמאר:  אנחנו רוצים לראות מה הוא עושה עכשיו לגבי ההתחייבות שאמרת

ולדימיר בליאק: מה עם ארנונה?      

חמד עמאר: מה עם ההתחייבות הזאת?     

ולדימיר בליאק: הורדת מחירי חשמל, מה עם זה?     

משה גפני:   אתם מעמידים אותי במצב בלתי אפשרי

משה גפני:  אני יכול לבוא ולהגיד: יש חוק הסדרים, הממשלה החליטה עליו, אני בקואליציה

משה גפני:  נצביע עליו – לא היום, כמובן, בשבוע הבא – נצביע ושלום

משה גפני:  - -     

ינון אזולאי: למה היום לא?     

משה גפני: - - אני לא אומר את זה

משה גפני:  אני אומר: בואו נתמודד עם הדברים

משה גפני:  אני תמכתי בראש הממשלה ואני תומך בראש הממשלה, ולא עוזר כל ה-, אני שואל על זה

משה גפני:  אני רוצה לדעת האם יש פתרון

ינון אזולאי: עצרת באמצע משפט; ולא עוזר מה?     

משה גפני: שמעת את הדיון כאן

משה גפני:  אני מבקש לדעת - - -     

יונתן חוברה: שמעתי את הדיון

יונתן חוברה:  אני לא באתי לפה עם פתרונות

יונתן חוברה:  אני כרגע באתי לפה בתור מקשיב - - -     

חמד עמאר: מה התפקיד שלך במשרד ראש הממשלה, בבקשה?     

יונתן חוברה: אני באגף כלכלת תשתיות

יונתן חוברה:  אני באתי בתור מקשיב, כרגע, ולא באתי עם איזו שהיא עמדה

משה גפני: אני מבקש תשובה

משה גפני:  אנחנו לא מצביעים היום, בגלל כמה סיבות, אבל העיקרית שבהן - - -     

ולדימיר בליאק: רגע, מהן הסיבות?     

ינון אזולאי: רגע, עד שהוא הגיע לעיקרית שבהן

משה גפני: העיקרית שבהן היא כי הבטחתי לחברת הוועדה, חברת הכנסת אימאן ח'טיב יאסין, בגלל שיש היום את החג של המוסלמים - - -     

חמד עמאר: איזה חג?     

משה גפני: העיד אל פיטר

משה גפני:  אני פה כל השנים ולא יודע? הרי, מאשימים אותי כל הזמן בכך שאני חבר של המוסלמים

משה גפני:  אבל האמת היא שאני חבר של הדרוזים

חמד עמאר: אתה חבר של הדרוזים?     

ינון אזולאי: גם

משה גפני: גם

חמד עמאר: אז קיבלת את כל מה שאתה רוצה

ינון אזולאי: ביום חמישי יהיו הצבעות?     

חמד עמאר: יש חג לדרוזים, מה הצבעות?     

ולדימיר בליאק: רק אל תבטל לנו ביום חמישי

משה גפני: אנחנו לא מצביעים היום

משה גפני:  אני מבקש ממך שלפני ההצבעה – שתהיה עמדה של משרד ראש הממשלה

ולדימיר בליאק: הגיע הזמן שתהיה עמדה

משה גפני: זה לא פתרון

משה גפני:  ההצעות שהוצעו פה הן הצעות טובות, ואני לא מתכוון לוותר עליהן, אבל אני חושב שצריך למצוא פתרון

משה גפני:  זוהי העמדה של כל חברי הוועדה, קואליציה ואופוזיציה

משה גפני:  אני מבקש שתחזור לכאן עם תשובה

משה גפני:  תבואו ותגידו: "אנחנו לא מתערבים"? זו גם תשובה, אבל זו תשובה מסוכנת

משה גפני:  ראש ממשלה צריך להגיד עמדה בנושא של הדיור

משה גפני:  אני חושב שעמדה חיובית הייתה מאוד תורמת לעניין

משה גפני:  גם אתם וגם משרד השיכון, ובסופו של דבר – גם משרד האוצר

חמד עמאר: אני חושב שההצעה שלך, של ההגנה על הריבית, היא ההצעה הכי טובה שיש במצב הנוכחי בו אנחנו נמצאים, עם העלייה של הריבית

מתי דב: מבחינת עלות תקציבית – ערבות מדינה תעלה למדינה אפס ₪

מתי דב:  זה רק סיכון של אחוזים - - -     

משה גפני: אנחנו מציעים את כל האופציות

משה גפני:  אם ערבות מדינה היא דבר נכון, וללא עלות – בבקשה

משה גפני:  שמשרד האוצר יגיד את זה

משה גפני:  הרי, אנחנו לא לבד על המגרש

חמד עמאר: אבל התקיים דיון מעמיק אצל החשב הכללי בנושא

משה גפני: בסדר, תודה רבה

משה גפני:  יש עוד מישהו שרצה להוסיף? בבקשה

איציק גורביץ: כן, כבוד היושב-ראש

איציק גורביץ:  אם אפשר, בינתיים, להביא הארכת תוקף של אותם החוקים שאפשרו, במסגרת חוק עידוד השקעות הון, מעבר ל-2023? זה כן נותן מענה וימשיך לתת מענה

משה גפני: שמה?     

איציק גורביץ: התוקף של חוק עידוד השקעות הון הוא עד סוף 2023

איציק גורביץ:  אני ציינתי נתונים של משרד הכלכלה; זה הביא לכמעט 14,000 יחידות דירות להשכרה

איציק גורביץ:  הביא בפועל; לא על הנייר

משה גפני: יש לכם עמדה בעניין הזה?     

אסף וקסלר: התייחסנו

אסף וקסלר:  אנחנו חושבים שזה יהיה לא נכון להאריך - - -     

משה גפני: בסדר, תבדקו את זה גם כן

משה גפני:  אני מסיים את הדיון בעניין הזה

משה גפני:  האמת היא שאני חושב שאפשר להקריא

ינון אזולאי: אתה רוצה להצביע?      

ולדימיר בליאק: אולי נצביע?     

משה גפני: מי מקריא?      

רודין נפסון: 	     פה, בעצם, מוצע לקבוע כי הכנסות - - - המשכיר, כהגדרתו בתיקון, לא יהוו יותר מ-10% מכלל הכנסות הקרן

רודין נפסון:  אם יעלו ההכנסות – הן ייחשבו כהכנסות חריגות, שעליהן יש סנקציה, לפי סעיפים 64א4 ו-64א5

שולמית אלוני: איך זה נכנס במסגרת ההטבות שדיברתם עליהן?     

רודין נפסון: לא דובר על זה

רואי זרנצנסקי: זה לתת את האפשרות

חמד עמאר: זו לא הטבה, נכון? זה צמצום ההטבה

יפתח עשהאל: הכוונה של ה-10% היא לאפשר לפרויקט למכור, אחרי עשר שנים, רק לחלק מהפרויקטים; רק ל-10% מהפרויקטים שברשות הקרן

ארז רוזנבוך: לא ל-10% מהפרויקטים; 10% מההכנסות

יפתח עשהאל: מההכנסות

ארז רוזנבוך: זה בדרך כלל מאפשר למכור 0

ארז רוזנבוך: 3% מהפרויקט

ארז רוזנבוך:  10% מההכנסות

ארז רוזנבוך:  ריבונו של עולם, זה כלום

ארז רוזנבוך:  על מה אתה מדבר בכלל?      

יפתח עשהאל: שמענו את ההערה

קריאה: אם התשואה היא 3% – 10% הם 0

קריאה: 3%

רואי זרנצנסקי: זה היה ניסיון להגביל

רואי זרנצנסקי:  בעצם, אנחנו נותנים הטבה במקום 20 השנים, ומצמצמים את זה משמעותית

רואי זרנצנסקי:  יחד עם זאת, אנחנו מנסים לשמור על זה, כך שיהיה חלק קטן מהפרויקט, ולא הכל

ארז רוזנבוך: 0

ארז רוזנבוך: 3% מהפרויקט

חמד עמאר: ההטבה הזו היא 0

חמד עמאר: 3%? 

ארז רוזנבוך: שליש דירה מתוך 100 דירות

ארז רוזנבוך:  אם יש לך 100 דירות בפרויקט, מאפשרים לך למכור שליש דירה אחרי עשר שנים

חמד עמאר: אדוני היושב-ראש, שליש דירה מתוך 100 דירות – מה זה?     

משה גפני: זו בדיחה

משה גפני:  אפשר להבין מה זה?     

יפתח עשהאל: הכוונה הייתה להגביל את כמות הפרויקטים

יפתח עשהאל:  העלו פה שמדובר בהכנסה, ולא בכמות הפרויקטים של הגוף

משה גפני: למה כשאתם מביאים דבר טוב – אתם צריכים להכניס גם משהו רע? מהי הסיבה הפסיכולוגית לכך?     

יפתח עשהאל: לא להכניס משהו רע, אלא בסוף, יש יתרון בכך שגוף מחזיק את זה ל-20 שנה

משה גפני: אני מבקש למחוק את זה

משה גפני:  הלאה

רודין נפסון: בעצם, במקום שהם יחזיקו בנכסים במשך 15 שנה עד שיוכלו למכור בלי הסנקציה – עכשיו, הם יוכלו למכור לאחר 10 שנים

משה גפני: אוקיי

משה גפני:  הלאה

רודין נפסון: בהגדרה "מקרקעין לצורכי דיור להשכרה" אנחנו מוסיפים שני מקרים נוספים למה שיש היום

רודין נפסון:  א' זה המקרה הקיים

רודין נפסון:  אתה רוצה שאקרא הכל?     

משה גפני: אני לא רוצה, אבל אם אתם לא רוצים לחוקק – אתה לא צריך לקרוא

משה גפני:  אם אתם רוצים לחוקק – תקרא

שולמית אלוני: זה, בעצם, חלק ממה שכבר קיים

רודין נפסון: כן, במקרים אחרים

רודין נפסון:  (א) הוא מקרה שכבר קיים היום

רודין נפסון:      תוספת המקרה הראשון

שולמית אלוני: תסביר את המשמעות של (א), גם אם זה קיים היום

רואי זרנצנסקי: זאת אומרת, לתת אפשרות להגדיל את תקופת הבנייה מחמש שנים לשבע שנים

נתי גלבוע: זה גם משהו טוב שהכנסתם

נתי גלבוע:  מצד שני, הכנסתם תנאים שבודקים האם מותר או האם לא יותר

רואי זרנצנסקי: אם רוצים שניכנס ונסביר את הרציונל של זה – אנחנו נסביר

נתי גלבוע: רואי, אנחנו דיברנו איתכם על זה

נתי גלבוע:  התנאים האלה מיותרים

רואי זרנצנסקי: הם לא מיותרים בכלל

רואי זרנצנסקי:  על זה לא הסכמנו, כי בסופו של דבר, אנחנו צריכים לראות, בקצה, שמי שמחזיק בקרנות הריט זה הציבור

רואי זרנצנסקי:  אנחנו לא רוצים שהציבור ייכנס לקרקעות, כי לא יהיו שם מגורים, בוודאות

רואי זרנצנסקי:  אנחנו רוצים קרקעות זמינות

רואי זרנצנסקי:  דיברנו על חמש שנים, שזה זמן סביר בקרקע שהיא זמינה, ולא ספקולנטית

רואי זרנצנסקי:  דיברו איתנו על זה שלפעמים יש גם קרקעות של המדינה, כשהתקופה שלוקח להוציא היתר ולבנות היא שבע שנים

רואי זרנצנסקי:  איפה שהמדינה נמצאת – זה פחות ספקולנטי ופחות מסוכן

רואי זרנצנסקי:  לכן, אנחנו מוכנים לתת שם שבע שנים, אם לא ניתן להוציא את ההיתר באשמת במדינה

רודין נפסון: זה אמיתי, התיקון הנוכחי שאני אקריא, (ב)

רודין נפסון:  זה מה שהוא הסביר עכשיו

שולמית אלוני: אתה רוצה להסביר את (א)?     

רואי זרנצנסקי: (א) זה המצב הקיים

רואי זרנצנסקי:  זה לא תיקון: כשיש מצב שבו צריך לבנות תוך חמש שנים, ובמצב מסוים בפריפריה אפשר גם לבנות תוך שבע שנים, בגלל שבבדיקות שעשו – ראו שלוקח יותר זמן להוציא את ההיתר בפריפריה

חמד עמאר: בעצם, הארכת לשבע שנים רק במצבים חריגים, בהם המדינה מעכבת

רואי זרנצנסקי: כן

ינון אזולאי: זה לבנות את בית החולים מתחת לגשר

ינון אזולאי:  במקום שנפתור את הבירוקרטיה – אנחנו נותנים עוד הארכה

רואי זרנצנסקי: זה לא בחוקי המס, כמובן

ינון אזולאי: זה לא בחוקי המס

אסף וקסלר: ההערה היא נכונה

אסף וקסלר:  יש בירוקרטיה עודפת בהליכי תכנון, ואנחנו מקווים לקצר אותה באמצעות תיקונים בחוק ההסדרים בוועדת הפנים

משה גפני: הלאה

רודין נפסון: פה מדובר על להאריך את פרק הזמן הניתן להשלמת הבנייה של כ-20 יחידות דיור לתקופה של שבע שנים, במקום חמש שנים, זאת אם הוכח, להנחת דעתו של המנהל, שלא ניתן להוציא היתר בנייה בתוך תקופה של 36 חודשים

שולמית אלוני: איך מוכיחים את הנחת דעתו של המנהל?     

רואי זרנצנסקי: זה במכרזים של שיווקים של קרקעות המדינה, שבהם אנחנו באמת יכולים לבדוק למה לא הוציאו את ההיתר

רואי זרנצנסקי:  אם זה באמת לא בגלל חוסר הפעילות של היזם, אלא בגלל עיכובים של המדינה, שינויים שהיא עשתה או מגבלות שהיא נתנה

רואי זרנצנסקי:  זו הכוונה

שולמית אלוני: מהי הפעולה שצריך לבצע כדי להוכיח את זה?     

רואי זרנצנסקי: להגיש בקשה למנהל על כך שהם חרגו מהתקופה של החמש שנים ויעמדו בשבע השנים, ואז בודקים שזה באמת בגלל מהמדינה, ולא עיכוב של היזם

רואי זרנצנסקי:  זה לא בירוקרטי, כי זה תהליך מאוד פשוט, בו פונים למנהל

נתי גלבוע: איזו סיבה יש לי להחזיק את הקרקע למטרות ספקולנטיות, כשהריבית נושפת בעורפי, שלא לומר – בעכוזי?     

רואי זרנצנסקי: להגדיל את היחידות, למשל, לא יודע

נתי גלבוע: אם אני אגדיל – זה לטובת המדינה

רואי זרנצנסקי: שוב, אנחנו מאריכים את הטווח לשבע שנים

שולמית אלוני: ולמה היתר בניה של 36 חודשים? מאיפה זה הגיע?     

רואי זרנצנסקי: אחרי שיש היתר – שלוש שנים זה זמן מספיק לבנייה

רואי זרנצנסקי:  ככל ומוציאים היתר תוך 36 חודשים – לא תהיה הבעיה של חמש השנים בגלל הבניה, אלא בגלל ההיתר

שולמית אלוני: בדקתם כמה זמן לוקח בממוצע?     

רואי זרנצנסקי: כן

רואי זרנצנסקי:  שוב, אנחנו מדברים על קרקעות זמינות

רואי זרנצנסקי:  אנחנו לא מדברים, כרגע, על קרקעות ספקולנטיות, שם אנחנו לא רוצים את הציבור; אנחנו לא רוצים להכניס אותו לפילים לבנים או לקרקעות שיעמדו ריקות, בסופו של דבר

רודין נפסון: פה, כדי לעודד שכירות ארוכה, אנחנו מציעים להוריד את מספר יחידות הדיור המינימלי מ-20 יחידות דיור לכ-15 יחידות דיור באזורים בפריפריה

חמד עמאר: זה אחרי שבדקתם שאם אתם מורידים את זה ל-15 יהיו יותר דירות? או שזה שרירותי?     

רואי זרנצנסקי: לא, זה מפניות שנעשו

רואי זרנצנסקי:  כמובן שברגע שהמגבלה יורדת – זה יוסיף

רואי זרנצנסקי:  במקום שיהיה מקבץ של 2- - יהיו 15, שלדעתנו, כמו שהסבירו לפני – זה המוצר

ינון אזולאי: למה אתם לא מגדירים מחדש את הנגב והגליל? הרי, בחוק הגליל יש את יוקנעם

ינון אזולאי:  הוא לא צריך את העזרה שלכם

ינון אזולאי:   << אורח >> א     

אסף וקסלר: רצינו להישאר בהגדרות קיימות

אסף וקסלר:  לא רצינו לעשות שינוי חד מדי בנושא שהוא לא רק לנו, אלא שמשפיע על עוד דברים, מן הסתם

חמד עמאר: מתוך 3,600 הדירות שבהשכרה עכשיו – כמה מהן בפריפריה? בגליל ובנגב?     

ליאור לוי: אני רק מזכיר שזה כ-20,000

חמד עמאר: אני מדבר רק על הדירות שמושכרות עכשיו

ליאור לוי: בנגב ובגליל כמעט ולא

חמד עמאר: אז למה אני מוריד את זה ל-15 אם אין לי בכלל - - -     

ליאור לוי: המסלול עליו מדובר פה הוא לא של מכרזי דירה להשכיר, אלא מסלול רביעי, נוסף, בו הם יוכלו לרכוש בחוץ

ליאור לוי:  במכרזי דירה להשכיר אין את הבעיה הזו

ינון אזולאי: יש לכם כבר מכרזי דירה להשכיר ביהודה ושומרון?     

ליאור לוי: צריך לבדוק

ליאור לוי:  אני לא מאגף השיווק

ינון אזולאי: תבדוק, כי אז היה לנו פיצוץ

ליאור לוי: זה היה על חוק עידוד; לא על זה

ינון אזולאי: כן

ינון אזולאי:  תבדוק אם אנחנו לא הולכים לאותו הדבר

משה גפני: מתי נקבל תשובה לגבי השאלה הזו?     

ליאור לוי: בדיון הבא

משה גפני: קודם כל, אם אתה יכול לומר לחבר הכנסת ינון אזולאי, ששאל, וגם לנו

משה גפני: סעיף 14, בבקשה

שולמית אלוני: עכשיו אתה מקריא את סעיף 14 בעמוד 895

רודין נפסון: הפטור במע"מ פה הוא לא על דמי השכירות, אלא על מכירת הנכסים במסגרת התכנית המדוברת

שולמית אלוני: אין קשר ל-11(1)?     

רודין נפסון: יש לזה קשר

רודין נפסון:  זו מכירה למשכיר; זו המכירה הזאת

שולמית אלוני: אז אם אתה רוצה, בעצם, להוריד את פסקה 11(1)א שהקראנו – צריך גם למחוק את זה

רודין נפסון: את המע"מ, כן

משה גפני: זה פטור ממע"מ?   

רודין נפסון: כן

רודין נפסון:  לא על דמי השכירות, אלא על עסקת המכירה

משה גפני: מה צריך למחוק את זה?     

רודין נפסון: ככל ויש מכירת נכסים על ידי המשכיר לאחר עשר או 15 שנה, כפי שאנחנו רוצים להגדיר – אנחנו רוצים לתת פטור במע"מ

שולמית אלוני: אין בעיה לגבי הפטור מהמע"מ, אבל כשהתייחסנו ל-11(1)א, לנושא של ההכנסות החריגות - - -     

רודין נפסון: זה לא הכנסות חריגות; זו מכירה למשכיר

רודין נפסון:  זה יותר 11ב

שולמית אלוני: אבל יש שם את הנושא שלפיו ההכנסה ממכירתם לא הייתה הכנסה חריגה

שולמית אלוני:  למה צריך לסייג את זה?     

רודין נפסון: כי הכנסה חריגה זה כשהקרן לא עמדה בתנאים של השכרה לטווח ארוך לפי המסלול הרביעי

יפתח עשהאל: הדירות שמקבלות פטור ממע"מ הן הדירות שהם השכירו בהשכרה לטווח ארוך, בהתאם לתנאים של הריטים

רודין נפסון: אם לא עומדים בתנאים ומוכרים אותן לפני הזמן – זו הכנסה חריגה

משה גפני: אני לא רוצה למחוק את הסעיף הזה בשום אופן

משה גפני:  זה דווקא בסדר גמור

שולמית אלוני: מה לגבי מע"מ בשיעור אפס? למה פטור ממע"מ ולא מע"מ בשיעור אפס?     

רואי זרנצנסקי: כל העניין פה הוא לאפשר לקרן הריט, שהיא זו שבונה את הבניין, לא לאחר לתקנה שאחרי שנתיים יש מע"מ על שווי הדירות, אלא, בעצם, שיהיה פטור ממע"מ על ההשכרה, ופטור בסוף, על המכירה של הדירות

רואי זרנצנסקי:  לא היה את זה במע"מ; זה היה צריך להיות מההתחלה, ועכשיו זה מוסדר

רואי זרנצנסקי:  אחרת, זה בדיוק כמו בחוק עידוד השקעות הון

ינון אזולאי: אני עובר על מה שמרכז המחקר והמידע של הכנסת הוציא

ינון אזולאי:  אני צריך גם להגיד את האמת, חברות קרן הריט

ינון אזולאי:  לא נראה שעמדתם לקבל קמחא דפסחא בשנת 2023 אחרי הרווחים ב-2022, מלבד אתם, שהיו לכם הפסדים ב-2022

ינון אזולאי:  כלומר, גם השכירויות פה, שהיה עליהן רווח, אני חושב שמן הראוי – ואני יודע שאתם חברה עם שקיפות מלאה, והכל טוב – שגם אתם, כחברה כלכלית לכל דבר, צריכים לשים לב, במצב של היום, לתת גם פחות בשביל אותם אלה

ינון אזולאי:       נכון שבשנה האחרונה הריביות עלו, ולכן גם ההוצאה שלכם עלתה, אבל כנגד – אנחנו יודעים גם את שווי הנדל"ן שעלה

ינון אזולאי:  מצד שני, אתם גם לא יכולים למכור את זה כרגע, כי אתם מחויבים לכך, והאוצר לא יסכים לכם גם אם תבואו

ינון אזולאי:  בשקלול, במקרה שגם מחולקים דיבידנדים בצורה כזו, אני אומר: תשימו לב

ינון אזולאי:  אנחנו באים ורוצים לעזור לכם, כי אנחנו לא מסתכלים עליכם ועל הכיס שלכם

ינון אזולאי:  אם להגיד את האמת – זה פחות מעניין אותי

ינון אזולאי:  מעניין אותי שתרוויחו כדיש שגם הצד השני, כלומר, שגם אותו שוכר דירה זכאי ירוויח, כדי שבסופו של דבר, גם הוא יוכל להתחיל ולגמור את החודש שלו בצורה מכובדת

ינון אזולאי:       אנחנו רוצים לעזור, אבל חשוב שגם אתם תבואו עם בשורה לאותם שוכרים, אם אלה זוגות צעירים או זוגות עם ילדים, שעדיין יושבים בשכירויות, ומגיע להם

ינון אזולאי:  ולכם אני מאחל בהצלחה; שבשנה הבאה תרוויחו, כדי שגם אתם תוכלו לעשות את זה

משה גפני: מאה אחוז

משה גפני:  רבותיי, אנחנו סיימנו את הדיון בעניין הזה

משה גפני:  אני מבקש שתהיה תשובה לגבי הנושא של הפתרון שעלה כאן בדיון, של ערבות מדינה או של הגנה על הריבית

משה גפני:  אנחנו עומדים בבעיה קשה עם העלאת הריבית, שעולה כבר הרבה מדי

משה גפני:  החברות האלה פשוט ייפלו, וכשהן יפלו – אנחנו נהיה אשמים

משה גפני:  לא אתם

משה גפני:  אנחנו לא רוצים לקחת את האשמה הזו

משה גפני:  אני פונה גם למשרד השיכון וגם למשרד ראש הממשלה: אני מבקש להביא את העמדה שלכם לגבי הדברים שהעלנו

משה גפני:       אני מודה לכם על הדיון

משה גפני:  תודה רבה

משה גפני:  אנחנו ממשיכים את הסעיף הבא בעוד כשלוש דקות