ועדת הכספים, כנסת 25, פרוטוקול מספר 98, 2023-04-23 00:00

משה גפני: רשות לניירות ערך יותר קשה מרשות שוק ההון?     

מיכאל בן דהן: זה לא עניין של קושי; זה עניין של שני רישיונות במקביל

מיכאל בן דהן:  הם היו צריכים לבחור

משה גפני: ואתם מציעים רישיון אחד?     

מיכאל בן דהן: בדיוק

מיכאל בן דהן:  כרגע, מה שאנחנו מחליטים לעשות זה שכל החברות האלה, שיש להן עכשיו רישיון מרשות שוק ההון, יוכלו לתת אשראי עד 6 מיליון ₪, שזה האשראי שנקבע ברישיון של רשות ניירות ערך, ובכך להגביר את התחרות לאשראי לעסקים קטנים ובינוניים, כשבמקביל – הרישיון ברשות ניירות ערך יבוטל

מיכאל בן דהן:  לא יהיה רישיון מקביל, או יכולת לבחור אם ללכת אליו או אליו

מיכאל בן דהן:  יהיה רישיון אחד, דרכו אתה יכול לתת גם אשראי צרכני וגם אשראי - - -     

ינון אזולאי: עד איזה סכום?     

מיכאל בן דהן: עד 6 מיליון ₪ מקסימום

ינון אזולאי: ומעבר לכך?     

יצחק פינדרוס: והפיקוח יהיה של רשות שוק ההון, נכון?     

מיכאל בן דהן: הפיקוח יהיה של רשות שוק ההון

מיכאל בן דהן:  זה יהיה רישיון אחד, שיאפשר את כל החבילה

מיכאל בן דהן:  כבר אין פיצול; אנחנו מפחיתים רגולציה בענף הזה

מיכאל בן דהן:  6 מיליון ₪ הוא הרף שקיים היום בחקיקה

מיכאל בן דהן:  מעל לזה – אתה צריך להוציא תשקיף, כמו באג"ח

מיכאל בן דהן:  אנחנו כן רוצים לעשות עבודה פנימית בממשלה כדי להבין מה אנחנו יכולים להציע לחברות מעל 6 מיליון ₪, אבל זה סכום שכבר מגיע לחברות יותר גדולות, שכן יכולות לגשת לאג"ח - - -      

ינון אזולאי: יש דרישה למעל 6 מיליון ₪?     

קריאה: יש דרישה מטורפת, בוודאי

אייל לב ארי: רגע, הרי, רכזי הצעה קיימים היום

אייל לב ארי:  את יכולה להסביר, אורית, מה קורה בפועל?     

אורית שרייבר: קוראים לי אורית שרייבר, אני מרשות ניירות ערך

אורית שרייבר:  רכזי ההצעה, כמו שאייל אומר, מפוקחים כבר היום ברשות ניירות ערך

אורית שרייבר:  יש כשבעה גופים שרשומים במרשם של רכזי הצעה; שלושה מתוכם פעילים מאוד

אורית שרייבר:  יש שני מסלולים בהם אפשר להציע הצעות באמצעות רכזי הצעה

אורית שרייבר:  זו בעצם פלטפורמה להצעת הצעות, שמי שמציע באמצעותה – פטור מתשקיף

אורית שרייבר:  דרך אחת היא השקעה ישירה בתאגיד מסוים, שזה מה שרכזי ההצעה עושים היום

אורית שרייבר:  הדרך השנייה היא דרך של אשראי מבוזר, כשאנחנו מציעים לבטל את הפרק הזה מהתקנות

אורית שרייבר:  רכזי ההצעה לא עושים את הפעילות מהסוג הזה, וזה סוג הפעילות שמוצע להעביר לגופים שכבר היום מפוקחים על ידי רשות שוק ההון, ומוגבלים בסכומים ובסוג הפעילות שהם יכולים לעשות

אורית שרייבר:      נשאלתם לגבי ביקוש למעל מ-6 מיליון ₪, שהוא הסכום שקבוע בתקנות ובחוק ניירות ערך

אורית שרייבר:  מעבר ל-6 מיליון ₪, הכוונה היא לעשות הנפקה ככל הנפקה, תשקיף, כל הרגולציה שחלה על חברות שמציעות ניירות ערך או אגרות חוב לציבור

אורית שרייבר:  זהו איזה שהוא רף שחשוב לנו מאוד לשמר, עם כל האינטרסים המעוגנים, שקבועים בחוק ניירות ערך

אורית שרייבר:      לגבי רצון של חברות לגייס כספים שהם מעל 6 מיליון ₪, יש לנו פתרונות מוצעים בצנרת לגבי איך להקל על חברות, אולי בגלל שהגיוס שלהן הוא בסדר גודל נמוך יותר, או בגלל שפעילות החברה נמוכה יותר, כדי לעודד את התחרות ואת יכולת הגיוס יותר בקלות

אורית שרייבר:  עם זאת, אנחנו, כמובן, חושבים ועומדים על כך שכל הפעילות מהסוג הזה צריכה להיות ברשות ניירות ערך; היא הגורם שאמון על השמירה על ציבור המשקיעים

אורית שרייבר:  כאן מדובר רק על הצעה של עד 6 מיליון ₪, ומעל 6 מיליון ₪ – זה כבר - - -     

ינון אזולאי: שלזה גם אתם מסכימים?     

אורית שרייבר: אנחנו מסכימים

ינון אזולאי: אבל?     

אורית שרייבר: לא ממש אבל, אבל אני כן אגיד שהתייעצו איתנו מראש ואנחנו אמרנו את דעתנו, שהייתה שונה ולא התקבלה

ינון אזולאי: תגידי אותה

אורית שרייבר: אנחנו חשבנו שהחלוקה הזו בין הרגולטורים היא לא חלוקה טובה

אורית שרייבר:  חשבנו שאם כבר עושים שינוי, היה נכון לאפשר לרכזי ההצעה גם להציע ליחידים, כלומר, להשוות את היכולת של - - -

אורית שרייבר:  הדעה הזו נשמעה אך לא התקבלה, ואנחנו לא מתנגדים להצעה

משה גפני: חברת גמא

אמיר ונג שדלן: שלום, אני אמיר ונג, עוה"ד של חברת גמא, שעוסקת באשראי לא כפלטפורמה

אמיר ונג שדלן:  אני חייב להגיד שהוצגה כאן תמונה מאוד ורודה, שהיא לשבחה של רשות ניירות ערך

אמיר ונג שדלן:  בעולם, פלטפורמות כאלה, שמלוות לחברות – התמוטטו

אמיר ונג שדלן:  לא פעם ולא פעמיים היו התמוטטויות גדולות ומשקיעים איבדו את כספם

אמיר ונג שדלן:  להלוות לחברה זה סיפור אחר לגמרי מאשר להלוות לאנשים פרטיים

אמיר ונג שדלן:  כשאתה מלווה לאנשים פרטיים, אתה בודק כושר השתכרות, היסטוריית אשראי ונתוני אשראי, ובזה, בערך, זה מסתכם

אמיר ונג שדלן:  כשבאה חברה ומבקשת 5 מיליון ₪, אתה צריך להבין למה חסרים לה 5 מיליון ₪, ומה היא מתכוונת לעשות איתם, כך שבאמת יניבו הכנסות שיחזירו את הכסף הזה

אמיר ונג שדלן:       מי שנמצא בתווך קוראים לו מתווך אשראי, כך זה נקרא ברשות שוק ההון, והמתווך הזה יקבל עמלה אם הוא יצליח להביא לה 5 מיליון ₪

אמיר ונג שדלן:  מ-Day One, בניגוד עניינים מוחלט, הוא הולך ומציג את עצמו לציבור, אומר: "אני גוף מפוקח, אפשר לסמוך עליי", ומתחיל לנסות ולשאוב מהציבור 5 מיליון ₪, כדי לתת אותם לחברה

אמיר ונג שדלן:  זה סיפור מאוד מסוכן

אמיר ונג שדלן:      אם רוצים לאחד את הרגולטור, בעינינו, המסובך – זה להלוות לחברות

אמיר ונג שדלן:  הפשוט – זה להלוות לאנשים פרטיים

אמיר ונג שדלן:  את הרגולציה צריך לשים אצל מי שהתמחה כבר בדבר המסובך, עשה תקנות, עשה, לא מזמן, דו"ח ביקורת, והתמקצע בזה

אמיר ונג שדלן:  את הרגולציה צריך היה לשים אצל הגוף שמומחה לדבר המסובך

אמיר ונג שדלן:  אם מעבירים את זה לרשות שוק ההון, צריך לקחת בחשבון את ההבדל הבא בחוק: כשרשות ניירות ערך קיבלה את הסמכות להסדיר את זה, היא הייתה חייבת, לפני ההתחלה, שיראו תקנות שיראו איך מגנים על המשקיע הפשוט בסיטואציה הלא פשוטה הזו

אמיר ונג שדלן:  חייב שיהיו תקנות, שמתקין אותן שר האוצר, באישור ועדת הכספים

אמיר ונג שדלן:  רק אחרי שהותקנו התקנות האלה – אפשר היה להתחיל

אמיר ונג שדלן:      התקנות האלה קובעות דברים מאוד חשובים

אמיר ונג שדלן:  לדוגמה: מגבלה על כמה אפשר לגייס ממשקיע בודד, כדי שלא יהיה מצב שאפשר יהיה לבוא למשק בית פשוט ולגייס ממנו מאות אלפים, אלא מקסימום, אם אני זוכר נכון, של 50,000 ₪, שגם זה סכום מאוד גדול לאבד עבור משק בית

אמיר ונג שדלן:  הייתה מגבלה, היא נקבעה בתקנות על ידי שר האוצר, באישור ועדת הכספים, ורק אז יצאו לדרך

ינון אזולאי: לא יהיו? הכל מבוטל? לא מעבירים גם את התקנות?      

אביגיל ונקרט: נמצאת פה רשות שוק ההון, שתהיה הרגולטור הנוסף

משה גפני: רגע, אני מבקש שתסיים

אמיר ונג שדלן: אני אתן עוד דוגמה: יש דבר מאוד קריטי מאוד קריטי בסיטואציות האלה, והוא לגלות, למי שבאים אליו להלוות, כמה עמלה הלווה הולך לשלם

אמיר ונג שדלן:  אנחנו ראינו כאלה מצבים, שבאו לגמא כדי להראות אילו הצעות הם קיבלו במסגרת התחרות

אמיר ונג שדלן:  משק הבית חושב שיש כאן בן אדם שלוקח הלוואה ב-5% ריבית, אבל בעצם, הוא משלם עוד 10% ריבית למי שמארגן, מתווך ודואג לגייס את הכסף

אמיר ונג שדלן:  כשמישהו בא ומוכן לגייס הלוואה ב-15% ריבית – זוהי נורת אזהרה אדומה למי שהולך לשים שם את הכסף שלו

אמיר ונג שדלן:  למה מישהו מוכן לשלם כל כך הרבה?     

ינון אזולאי: תחזור עוד פעם

אמיר ונג שדלן: אם אני מלווה לחברה, וחושב שהיא הולכת לשלם על ההלוואה הזו 5% ריבית, אני אומר: אוקיי, המצב נורמלי

אמיר ונג שדלן:  אם אני בתור מי שבאים לגייס ממנו את הכסף, יודע שהחברה הזו גם תשלם 10% למתווך, לאותה פלטפורמה מפוקחת – זו נורית אזהרה

אמיר ונג שדלן:  משהו כאן תמוה

אמיר ונג שדלן:  למה מישהו מוכן לשלם כל כך הרבה כסף כדי לקבל, כרגע, הלוואה? צריך לגלות את זה למי שבאים לגייס ממנו את הכסף, למשקיע הפשוט

אמיר ונג שדלן:  להגיד לו: תדע שיש כאן מישהו שמוכן לשלם הרבה

אמיר ונג שדלן:  זה נמצא בתקנות של רשות ניירות ערך; אותן התקנות שבאישור ועדת הכספים

אמיר ונג שדלן:  ברשות שוק ההון, כרגע, כשזה רק אנשים פרטיים – זה לא נמצא

אמיר ונג שדלן:  אולי יש שיגידו שכבר היום זה צריך היה להיות

אמיר ונג שדלן:  ואז השאלה היא, שוב, האם מעבירים את זה לרשות שוק ההון? איפה מבטיחים שיהיו תקנות - - -     

משה גפני: אתם מתנגדים לזה מכיוון שברשות שוק ההון אין את הפתרונות האלה, שיש ברשות לניירות ערך

אמיר ונג שדלן: אנחנו לא במשחק הזה

אמיר ונג שדלן:  אנחנו נותנים אשראי, כחברה שנותנת אשראי מהמקורות שלה

אמיר ונג שדלן:  חברה ציבורית גייסה כסף מהציבור עם תשקיף והכל; אנחנו לא במשחק הזה של המתווכים

אמיר ונג שדלן:  זוהי כן תחרות מולנו - - -     

משה גפני: אבל אם מעבירים את זה לרשות שוק ההון, יש בעיה, בגלל שברשות שוק ההון אין את הפתרונות שיש ברשות לניירות ערך

אמיר ונג שדלן: אין כרגע את התקנות האלה, וחייב שיהיה אותן

משה גפני: תודה

משה גפני:  עו"ד שלומי תורג'מן

שלומי תורג'מן: כן

שלומי תורג'מן:  שלום, אדוני

שלומי תורג'מן:  אני אחד המייסדים והמנכ"ל של BTB – Be The Bank

שלומי תורג'מן:  ראשית, נראה לי שיש פה תקיפה של בסיס החוק, ולא של השאלה של האם זה מיליון ₪ או 6 מיליון ₪

שלומי תורג'מן:  שנית, אנחנו קראנו לחברה Be The Bank משום שאנחנו רוצים להציע לציבור להיות הבנק, ואנחנו עושים את זה כבר תשע שנים

שלומי תורג'מן:  במקום שהבנקים יציגו רווחים אדירים בכל רבעון – הציבור יכול לקבל אותם

שלומי תורג'מן:  צירפנו גם מצגת, והראנו שעד היום, הציבור קיבל מ-BTB כ-142 מיליון ₪ כריבית

שלומי תורג'מן:  בשנת 2023 לבד הוא יקבל כ-100 מיליון ₪ כריבית, משום שהוא שם את הכסף אצלנו

שלומי תורג'מן:       כבר מעל 3 מיליארד שנים ניתנו במשך תשע שנים

שלומי תורג'מן:  יש ללקוח אזור אישי מאוד מפורט, בו הוא יכול לראות את כל מה שקורה עם הכסף שלו, ניכוי מס כמו בפק"ם, וזה היתרון

שלומי תורג'מן:  הריביות שלנו הן ריביות טובות ואטרקטיביות לעסקים, כולל עמלת תיווך

שלומי תורג'מן:  אין 15%; לא היה ולא יהיה

חמד עמאר: כמה משק בית יכול להשקיע אצלכם?     

שלומי תורג'מן: משק בית יכול להשקיע ללא הגבלה

חמד עמאר: לא עד 50,000 ₪, כמו שהוא אמר?     

ינון אזולאי: לא

ינון אזולאי:  זה ברשות לניירות ערך

שלומי תורג'מן: לגבי גילוי הריבית: כאשר אנחנו מציגים ללווה את ההלוואה והריבית – הלווה רואה את הריבית הריאלית ואת העמלה שנגבית

שלומי תורג'מן:  הוא רואה את הכל, ויודע בדיוק כמה הוא ישלם בסוף; למשל, 10

שלומי תורג'מן: 5% ריבית או 9% ריבית

שלומי תורג'מן:  גמא, למשל, היא חברה ציבורית, שצירפה דו"חות רבעוניים ל-Quarter האחרון של 2022, והיא מלמדת את הציבור שהיא מרוויחה 19

שלומי תורג'מן: 6% על הכסף שלה; זה הריבית שהיא גובה

שלומי תורג'מן:  מה שגמא רוצה, כמתחרה, הוא לחלק את השוק; להשאיר את הפלטפורמות שכבר תשע שנים עושות דרך ומחוללות אשראי בתחום העסקים

שלומי תורג'מן:       אנחנו, BTB, בקרן בערבות מדינה, נמצאים אחרי פרויקט אדיר עם משרד הכלכלה, ונותנים אשראי לעסקים שלא מקבלים אשראי בבנקים

שלומי תורג'מן:  אני מחזיק כאן דו"ח של משרד הכלכלה, שמראה שכ-54% מהעסקים לא מקבלים אשראי בבנקים

שלומי תורג'מן:  אגב, מה שיותר חשוב זה שתאגיד שקיבל אצלנו אשראי עד מיליון ₪ במהלך תשע השנים האלו ואנחנו מכירים אותו, והוא רוצה לצמוח – הבנק אומר לו: אתה לא תוכל לצמוח עם BTB, כי היא מוגבלת למיליון ₪

שלומי תורג'מן:       כאשר אני אוכל לתת לו עוד כסף – קודם כל, הוא צומח

שלומי תורג'מן:  ב', מי שמבקש 6 מיליון ₪, הוא בהכרח תאגיד בטוח יותר, שיכול להחזיר 6 מיליון ₪

שלומי תורג'מן:  ג', אין הלוואה של מעל מיליון ₪ ללא שעבודים; אנחנו חייבים לקבל שעבודים של נכסים

משה גפני: לכן אתם תומכים בחוק?     

שלומי תורג'מן: אנחנו מאוד תומכים בחוק ומחכים לו; אנחנו ביקשנו אותו

שלומי תורג'מן:  זה מאוד חשוב, גם לציבור וגם לעסקים, כי זו התחרות היחידה לבנקים

שלומי תורג'מן:  העסקים לא יכולים לקבל אשראי בבנקים

שלומי תורג'מן:  הלוואות כאלה הן כנגד שעבוד; הן מאוד בטוחות

חמד עמאר: אז כל הלוואה מעל מיליון ₪ חייבת בשעבודים, כי כך אתה מבטיח את הכסף של המשקיע הבודד?      

שלומי תורג'מן: נכון

שלומי תורג'מן:  עד מיליון ₪ אלה הלוואות שנחשבות מסוכנות יחסית, ונדרשת המון טכנולוגיה, כמו שאנחנו פיתחנו, והמון מודלים, כדי לחתם את העסק בזמן קצר, ולתת לו הלוואה שהיא טובה ומתאימה

שלומי תורג'מן:  אנחנו נותנים הלוואות עד שמונה שנים

שלומי תורג'מן:       גמא נותנת אשראי לזמן קצר וכנגד שעבודים

שלומי תורג'מן:  היא לא יכולה לתת מענה לעסקים שלנו

שלומי תורג'מן:  עסק שרוצה לצמוח צריך הלוואה לטווח ארוך, שההחזר החודשי בה יהיה קל, כזה שאפשר לעמוד בו

שלומי תורג'מן:  זה לא המצב, לא בשוק החוץ-בנקאי ולא בשוק הבנקאי

שלומי תורג'מן:  השוק החוץ-בנקאי משתמש בכספים של הבנקים; אלו קווי האשראי שלו

שלומי תורג'מן:  לכן, אנחנו המתחרים האמיתיים, והציבור מעניק לנו את הכוח

ינון אזולאי: בכמה ריבית אתם לעומת הבנקים?     

שלומי תורג'מן: אנחנו בריבית טובה או נמוכה משל הבנקים, ואפשר לבדוק את זה

שלומי תורג'מן:  הריבית על מסגרת האשראי הבנקאית נעה בין 16% ל-22%

שלומי תורג'מן:  ההלוואה ב-BTB לא עוברת את ה-11%, כולל העמלות שלנו, על פני כל השנים

שלומי תורג'מן:  לכן, זה יתרון מאוד גדול לעסקים, כמו גם המהירות והשירות שהם מקבלים

שלומי תורג'מן:  אלה דברים שלא קיימים

שלומי תורג'מן:  אנחנו הצטרפנו, אחרי היסטוריה, לקרן בערבות מדינה

שלומי תורג'מן:  זה לא דבר שהוא פשוט, ושם אנחנו נותנים ריבית שהיא בדיוק בנקאי ומתחברים בבנקים, והיום אנחנו מככבים בכמויות

שלומי תורג'מן:  עסקים בוחרים לפנות אלינו, כי אנחנו מהירים, זריזים, לא דוחים את הוועדות, ומעניקים ריבית שהיא שווה או פחותה מזו של הבנקים

חמד עמאר: ה-5% וה-10% של המתווכים – יהיה דבר כזה?     

שלומי תורג'מן: בפלטפורמות כמונו – יש אינטרס לכולם להרוויח

שלומי תורג'מן:  הלווה מקבל הלוואה טובה ואטרקטיבית, והפלטפורמה חייבת לקבל עמלה

שלומי תורג'מן:  אחרת, איך היא תשרוד? הם גובים 19% ריבית, כאשר הכסף שלהם, אז כל הכסף הולך אליהם

שלומי תורג'מן:  לכן, הם לא צריכים עמלה

ינון אזולאי: כמה אתה משלם על הכסף הזה, בממוצע?     

שלומי תורג'מן: אני לא משלם על הכסף

שלומי תורג'מן:  הציבור מפקיד את הכסף אצלנו, והוא בודק אותנו מול פיקדונות או מול אפיקי השקעה אחרים

ינון אזולאי: כן, אבל אתה מגייס את הכסף

שלומי תורג'מן: נכון, אבל אני לא מתחייב

שלומי תורג'מן:  הריבית הממוצעת שהציבור מקבל אצלנו היא 8

שלומי תורג'מן: 5%, במסלול שנקרא B-Match

שלומי תורג'מן:  אגב, לנו יש טכנולוגיה שזכתה בפרסים בלונדון; אנחנו מפזרים את ההלוואות על פני כל המשקיעים

שלומי תורג'מן:  כלומר, חושפים משקיע להלוואה אחת, לא יותר מ-2% מכספו בהלוואה עם שעבודים, ופרומיל מכספו בהלוואה שאינה עם שעבודים

שלומי תורג'מן:  כלומר, הסיכון שלו בהלוואה הוא עשרות או מאות שקלים

יונתן מישרקי: כן, אבל זה כך רק אצלך

יונתן מישרקי:  מה אצל אחרים?      

שלומי תורג'מן: יש מנגנונים דומים אצל אחרים

יונתן מישרקי: זה פה בתוך התקנות? מישהו יודע לאכוף ולעקוב אחרי זה?     

שלומי תורג'מן: רשות שוק ההון היא רגולטור מאוד קפדן

שלומי תורג'מן:  למשל, החוק מחייב שההון העצמי לפלטפורמה יהיה 100,000 ₪, והיא דרשה מאיתנו 2

שלומי תורג'מן: 5 מיליון אם לו אין רישיון

שלומי תורג'מן:  הסכמנו לכך, ואנחנו שמחים; רשות שוק ההון רצתה, למשל, שנוסחת חישוב הריבית תהיה נוסחה שמפורסמת באתר, ונראה אותה כל הזמן; יש לנו קופה לערבות הדדית ששומרת על המשקיעים, וצריך להראות כמה יש בה

שלומי תורג'מן:  כל אלה חוזרים, יש לנו קלסר, מרשות שוק ההון

שלומי תורג'מן:  הם בודקים אותנו כל הזמן, ויש רישיון שמתחדש, גם בדצמבר; הם בודקים את זה אותו הדבר

שלומי תורג'מן:       והכי חשוב זה פיקוח השוק

שלומי תורג'מן:  אנחנו צירפנו גם תגובות של לקוחות שלנו בכל האתרים

שלומי תורג'מן:  יש המון פורומים של משקיעים, כמו, למשל, "הסולידית" ו- "ידע שווה כסף", שבהם כותבים על הפלטפורמות ועל ההשקעות מהסוג הזה, מעודדים אחד את השני או עושים ביקורות

שלומי תורג'מן:  כלומר, פיקוח השוק פה הוא דבר מאוד חשוב, שאנחנו נתונים לו יום-יום

שלומי תורג'מן:  יש משקיעים חכמים, ומן הסתם, מי ששם כסף – גם מושך אותו

שלומי תורג'מן:  הריבית, אגב, היא לא רבעונית, שנתית או אג"ח – היא חודשית, שפיצר

שלומי תורג'מן:  אנשים מקבלים כסף, יש אנשים שחיים מהריבית הזו

שלומי תורג'מן:  זה יעזור מאוד גם לציבור של משקי הבית, שעליו אנחנו שומרים, וגם לעסקים, שאנחנו נציגים גם שלהם

שלומי תורג'מן:  בהקשר הזה, אנחנו גוף ציבורי וחברתי מאוד

שלומי תורג'מן:  להציג את זה כמו שזה הוצג כאן – זה לא נכון ולא מדויק

משה גפני: תודה רבה

חמד עמאר: כמה כסף מושקע אצלכם?     

שלומי תורג'מן: היום, התיק המתנהל שלנו הוא התיק העסקי הכי גדול מחוץ למערכת הבנקאית, ולכן המתחרים מתלוננים: 1

שלומי תורג'מן: 55 מיליארד ₪

שלומי תורג'מן:  עד היום עברו 3 מיליארד ₪, ואנחנו כמעט מכפילים את עצמנו בכל שנה

שלומי תורג'מן:  הציבור איתנו בענק

משה גפני: תודה רבה

משה גפני:  חבר הכנסת לשעבר, רועי פולקמן, ברוך הבא

רועי פולקמן: תודה רבה, אדוני היושב-ראש, כיף להיות פה

רועי פולקמן:  נראה לי שאנשים יצאו כי ביטן קבע דיון בכלכלה באותו הזמן, על אותו הפרק

משה גפני: כשאתה היית בכנסת – היא הייתה יותר מסודרת

משה גפני:  מאז שעזבת, אנחנו צריכים להעביר תקציב וחוק הסדרים בפרק זמן שיש בו גם את פסח, ימי הזיכרון וחג העצמאות

חמד עמאר: אפילו בחג אל פיטר התקיים דיון

חמד עמאר:  אבל הוא הבטיח לאימאן ח'טיב שלא יהיו הצבעות היום

רועי פולקמן: קודם כל, אני שמח על הדיון

רועי פולקמן:  אני עושה כל מיני דברים; אני יושב במועצה להשכלה גבוהה, אבל אני גם יושב-ראש של פורום, שנקרא "מחוללי תחרות פיננסית", שהוקם בתקופת הקורונה, ותפקידו היה לעזור לדחוף את רפורמת שטרום, שנולדה בוועדות האלה לפני חמש או שש שנים, וחברות בו גם חברות Fintech, ביניהן הפלטפורמות, חברות האשראי המופרדות, גופים חוץ-בנקאיים, במטרה להתחרות בבנקים

רועי פולקמן:        הפינטקים

רועי פולקמן:  עם זאת, אם תסתכלו על הדו"ח האחרון שמשרד האוצר הוציא, תראו ש-95% מהאשראי לעסקים קטנים בישראל עדיין מגיע מהבנקים

רועי פולקמן:  כלומר, יש ריכוזיות אדירה, והדבר הזה מתבטא לא רק בריביות, אלא גם בהרבה מאוד עסקים, שגם פנו אליי בשנים האחרונות, שלא מקבלים אשראי

רועי פולקמן:  הבנק יודע לתת לחלק

רועי פולקמן:  אם אני צריך מיליון ₪ - הוא אומר לי: קח 200,000 ₪

רועי פולקמן:  לכן, השורה התחתונה היא שצריך תחרות

רועי פולקמן:      יש לנו בעיות; הרבה רגולטורים, וכל אחד עם התקנות שלו

רועי פולקמן:  זה חוקק בתקופתנו, אז שמוליק האוזר ביקש להגביל, מסיבות כאלה ואחרות עם שוק ההון, וגם אז זה לא נקבע, בגלל שהיה איזה משהו דאורייתא

רועי פולקמן:  אנחנו רוצים לראות תחרות

רועי פולקמן:  אני לא נכנס לאינטרס כזה אחר של חברה אחת ספציפית, או לא ספציפית; בסוף, צריך שלעסק קטן בישראל יהיו אלטרנטיבות להשיג אשראי

רועי פולקמן:       יש רגולטורים; מדובר על גופים מפוקחים, שהטענות שלנו כלפיהם, רוב הזמן, היא על הרבה מאוד רגולציה

רועי פולקמן:  לכן, פה צריך לשחרר עודף בירוקרטיה, וגם טעויות שעשינו בעבר, ואני מקווה שיהיו לכם עוד דיונים על זה בעתיד

רועי פולקמן:       כבוד היושב-ראש, יש עוד סעיף אחד שחשוב לי שתדע שהוא הושמט, לצערי, מחוק ההסדרים, והוא הנושא של הרחבת מאגר נתוני אשראי

רועי פולקמן:  אחד הדברים הכי דרמטיים ששיפרו את התחרות למשקי הבית בישראל היה מאגר נתוני אשראי, שישראל חוקקה ב-2017

רועי פולקמן:  אחת ההצעות שסוכמה בטיוטת חוק ההסדרים הייתה שזה יורחב לעסקים

רועי פולקמן:  בנק ישראל, כבודו במקומו, ביקש להוציא את זה מחוק ההסדרים, וזה יעשה בהבנות, עם לוח זמנים וכו'

רועי פולקמן:  אני חושב שיהיה ראוי, לא יודע אם בוועדת הכספים או בוועדת הכלכלה, שהדבר הזה יוכנס גם הוא לחוק; שיהיו לוחות זמנים ודיווח לכנסת על ההתקדמות

רועי פולקמן:  אלה האירועים שיקדמו את התחרות בארץ

משה גפני: תודה רבה, רועי

משה גפני:  בבקשה, רשות שוק ההון

אביגיל ונקרט: רשות שוק ההון נמצאים כאן

אביגיל ונקרט:  אם צריך תשובות – אנחנו אגף תקציבים, ואנחנו יכולים להשיב על הכל

משה גפני: בבקשה

אלי טובול: צוהריים טובים

אלי טובול:  אלי טובול, אני סגן הממונה ומנהל את חטיבת השירותים הפיננסיים המוסדרים, שאחראית, בין היתר, על פיקוח, גם על גמא וגם על שחקני ה-P2P – מערכות לתיווך באשראי, ועוד שורה של שחקנים בתחום הפיננסי

אלי טובול:       שניים מהתפקידים המרכזיים שלנו בחקיקה ובאופן שוטף, על כל ספקטרום הפיקוח שלנו, כולל מוסדיים, הוא עידוד התחרות ושמירה על טובת הלקוחות

אלי טובול:  בהקשר הספציפי הזה, אנחנו מדברים על לקוחות משני סוגים: משקיעים ולווים

אלי טובול:  יש שורה של צעדים שאנחנו חושבים, יעד עם ושותפים אחרים ברגולציה ובממשלה, שהם חשובים לטובת קידום התחרות, בהקשר הזה של נותני האשראי

אלי טובול:      צוין פה האחוז של מקבלי האשראי העסקי; 95% במערכת הבנקאית

אלי טובול:  יש נתון נוסף שחשוב להכיר: כמה מהגופים, בעיקר עסקים קטנים ובינוניים, מסורבים לאשראי במערכת הבנקאית

אלי טובול:  הם צריכים לחפש חלופות במקומות אחרים, וקצת נשארים שוקת שבורה

אלי טובול:       במובן הזה, אנחנו חושבים שצריך שיהיו כמה שיותר שחקנים על פלח האוכלוסייה הספציפי הזה, כולל התמחות נדרשת והיכרות מעמיקה של הפעילות העסקית

אלי טובול:  זה קורה בשחקנים שהם נותני אשראי היום, וזה יכול לקרות גם בשחקנים נותני אשראי עד מיליון ₪, כמו שחקני ה-P2P, וגם לגבי היקפי פעילות יותר גדולים

אלי טובול:      אני חושב שיחד עם צעדים אחרים, כמו מה שציין פה רועי, לגבי הרחבת מקורות המידע, שירות מידע פיננסי וצעדים נוספים – משכללים את היכולת של הגופים נותני האשראי שהם לא בנקים, ואולי גם לא חברות כרטיסי האשראי, להתחרות בצורה אפקטיבית יותר על כל הספקטרום של הלווים, הצרכנים והעסקיים, בדגש על עסקים קטנים ובינוניים

אלי טובול:  הנחת העבודה, וזה גם מגובה ונתונים, היא שעסקים גדולים יודעים לגשת למקורות אשראי ולקבל אותם, ואילו האוכלוסייה של העסקים הקטנים והבינוניים נתקלת בקשיים

אלי טובול:      אני אתייחס גם לנושא של טובת הלקוחות

אלי טובול:  בהקשר הספציפי הזה יש לנו שני סוגים של לקוחות: האחד זה הלווים, שהם גם לקוחות פרטיים וגם לקוחות עסקיים, עד מיליון ₪

אלי טובול:  זהו סכום לא מבוטל עבור עסקים קטנים ובינוניים

אלי טובול:  במובן הזה, זוהי רק הרחבה של התחום

אלי טובול:  אני לא חושב שזה סיכון בלתי ניתן, ותכף אציין מספר פעולות שעשינו בהסדרה בשנים האחרונות, כדי להעמיק ולחזק עוד יותר את אופן ההתנהלות של מערכות לתיווך באשראי שנמצאות תחת הפיקוח שלנו

אלי טובול:      הצד השני הוא צד המשקיעים או המפקידים, או, בהקשר של פלטפורמות ותיווך באשראי – המלווים

אלי טובול:  אותו משק בית או גוף אחר שמכניס את הכסף שלו לטובת השקעה בהלוואות ספציפיות

אלי טובול:  אני אתחיל דווקא מזה

אלי טובול:  זה אחד הדברים הכי משמעותיים שאנחנו שמים עליו דגש, גם בשלבי הרישיון וגם בשלבים המתקדמים יותר של פעילות הגופים האלה

אלי טובול:  זה מאוד חשוב בעינינו שלקוח ששם את הכסף שלו – ידע מהו הסיכון שהוא לוקח על עצמו

אלי טובול:  במערכת לתיווך באשראי, אני מזכיר, סיכון האשראי הוא על המשקיע; על מי שמפקיד את הכסף

אלי טובול:  חשוב מאוד להבין בפני איזה סיכון הוא עומד ומהן העלויות שכרוכות בזה, ואלה דברים שאנחנו עושים אותם כבר בשלבים הראשונים, עוד לפני שהפלטפורמה מקבלת רישיון

אלי טובול:  יעידו פה החברים, לפעמים אפילו בתלונות עלינו, כמה קפדניים היינו בהקשר הספציפי הזה

אלי טובול:       בנוסף לזה, כתבנו שורה של הוראות בשנים האחרונות, שנועדו גם לגופים האחרים; לגופים שהם נותני אשראי, אבל גם לפלטפורמות לתיווך באשראי

אלי טובול:  ציין שלומי את ההון העצמי המינימלי הנדרש; אנחנו הגדלנו אותו, ואם אני משווה אפילו ביחס לרכזי הצעה, ויתקנו אותי רשות ניירות ערך אם אני טועה – הוא גדול פי כמה וכמה מההון הנדרש מרכז הצעה

אלי טובול:      פלטפורמה לתיווך באשראי שומרת את הכספים בנאמנות

אלי טובול:  חובת הנאמנות שלה קבועה בחקיקה ראשית ובשורה של הוראות חוק אחרות נוספות, כמו איסור הטעיה, איסור התניית שירות בשירות, ועוד הרבה אלמנטים שקבועים כבר כיום

ינון אזולאי: אבל יש דברים שהוספתם בעקבות השינוי?     

אלי טובול: לא בעקבות השינוי הספציפי הזה

אלי טובול:  זה עדיין לא מיושם ולא נכנס לתוקף; אין טעם לתת הוראות לפני שהדבר הזה מקבל ביטוי

אלי טובול:  בחלק מהדברים בחרנו לתת הוראות כי ראינו התנהלויות מסוימות - - -      

יונתן מישרקי: למה אתה מחכה לבעיות כדי ליצור פתרון?     

אלי טובול: אני לא צריך לחכות לבעיות; אני צריך לחכות לחוק שיהיה בתוקף, ואנחנו נדע לעשות את ההתאמות

ינון אזולאי: זה כמו שמביאים תקנות, אומרים: "החוק יעבור ואז נביא תקנות", ובסוף אתה מוצא את עצמך שנה-שנתיים אחרי עדיין בלי התקנות, ואז הכל תקוע

ינון אזולאי:  השאלה היא אם זה לא נכון להביא את ההוראות לפני שאתה מעביר, שגם נראה אותן וניתן עליהן את הדעה שלנו, ושרשות ניירות ערך יתנו את הדעה שלהם, פחות או יותר

ינון אזולאי:  גם היום הם אומרים שהם לא בולעים את זה כל כך

אלי טובול: הם לא בולעים מהסיבות שלהם, אני מבין את זה, אבל אני חושב שבסופו של דבר, אם אתה מגלה שפלח האוכלוסייה הזה לא נתן מענה – הייתה כוונה טובה שם, אבל החור שבין מיליון ₪ ל-6 מיליון ₪ לא ממש קיבל כיסוי, והוא קופסה ריקה כרגע, לא משנה אם יש תקנות או אין תקנות – כדאי שאנחנו נשכלל את השוק הזה; נייצר פעולה אחת, רישיון אחד, מפקח אחד

אלי טובול:  צריך לשפר את הרגולציה

אלי טובול:  אני יכול להגיד לך שבהקשר הזה, ובהקשרים אחרים, אנחנו כל הזמן משפרים את הרגולציה

משה גפני: מה עם ההערות של הרשות לניירות ערך?     

אלי טובול: משהו ספציפי? אנחנו כבר סגרנו בינינו את הדברים

משה גפני: אבל בכל אופן, התייחסות לעניין הזה?     

אלי טובול: אם אני נכנס לנעליים שלהם וחושב על מה יכול להטריד אותם, אני מעריך שזה יהיה אלמנטים של גילוי כלפי המשקיעים

אלי טובול:  אלה הדברים המשמעותיים להם

אלי טובול:  אני יכול להגיד, עוד פעם, שבהתאמות הנדרשות – כבר היום אנחנו נותנים את הדגש באספקט הספציפי הזה של גילוי למי שמשקיע

משה גפני: תודה רבה

משה גפני:  יש עוד מישהו שרוצה להתייחס?         

צפנת מזר-לייסט: אם אפשר לחזק את מגבלת סכומי ההשקעה

צפנת מזר-לייסט:  מגבלת סכומי ההשקעה היא גם איזו שהיא שמירה על ציבור המלווים, שאולי חשוב לעגן אותה, וגם פיזור הסיכון

שלומי תורג'מן: פיזור הסיכון מתקיים; מוגבלת ההשקעה

שלומי תורג'מן:  זה מאוד מסוכן לעגן את זה, ואין לזה גם סיבה

משה גפני: לא הבנתי

משה גפני:  לכן, מה את אומרת?     

צפנת מזר-לייסט: צפנת מזר-לייסט, ממחלקת תאגידים ברשות ניירות ערך

צפנת מזר-לייסט:  שאלת מה מפריע לנו

צפנת מזר-לייסט:  אנחנו חושבים שברגולציה אצלנו, שיש בה מגבלות על סכומי ההשקעה המקסימליים שמשק בית יכול להשקיע מכספו במערכת, ופיזור השקעה מינימלי, כך שהסיכון שלו יפחת, כי זה בן הרבה לווים – הם גורמים שמספקים הרבה הגנה לציבור המשקיעים, שמשקיע מכספו

צפנת מזר-לייסט:  יכול להיות שחלק מהפלטפורמות הקיימות מגבילות את עצמן, אבל אין חובה מכוח החוק

משה גפני: אבל אתם מסכימים, ברשות לניירות ערך - - -     

צפנת מזר-לייסט: עד לסכום של 6 מיליון ₪

צפנת מזר-לייסט:  קיבלנו את זה שכפל הרגולציה הוא לא בריא, והסכמנו

יונתן מישרקי: למה לא להכניס את ההערות שאת מעלה בתוך התיקון הזה שמובילים פה עכשיו?     

ינון אזולאי: אנחנו בכלל עדיין לא רואים את ההוראות

ינון אזולאי:  רוצים לאשר משהו בלי לדעת מהן ההוראות שלו, ואתה גם יודע לקראת אילו הוראות אתה הולך

ינון אזולאי:  בוא נגיד שהחוק יחוקק

ינון אזולאי:  לא נצביע עליו היום, אבל נגיד שבסופו של דבר הוא יחוקק

ינון אזולאי:  אני חושב שמן הראוי יהיה להביא לדיון הבא בוועדה את ההוראות שעליהן אתם חושבים, כדי שנסתכל עליהן לעומת ההוראות שהיו ונחליט האם זה נכון

ינון אזולאי:  כולם רוצים לשמור, בסופו של דבר, על הכסף של המשקיעים, על האזרח

משה גפני: יש בעיה להביא את ההוראות לישיבה הבאה?     

אלי טובול: אפשר לבוא עם ראשית מחשבה על זה

אלי טובול:  עוד הפעם, אנחנו צריכים לעשות את זה על בסיס נתונים, ולא Out of the Blue

אלי טובול:  אנחנו רוצים להכניס חלק מהדברים בלי קשר לתיקון הזה, אם הוא ייכנס או לא

משה גפני: אומר חבר הכנסת ינון אזולאי שאתם מבקשים שאנחנו נחוקק את זה כשאין לנו את ההוראות

משה גפני:  תספקו לנו לפחות מתווה שלהן

ינון אזולאי: אם תצטרכו עזרה של נתונים – נדבר עם רשות ניירות ערך והם יעזרו לכם

אלי טובול: פה זה קל, אין נתונים על הפלח הזה

אורית שרייבר: הפעילות הזו לא קיימת כיום ברשות ניירות ערך, ולכן, למעשה, אין נתונים

ינון אזולאי: היא קיימת, אבל לא השתמשו בה

ינון אזולאי:  בואו נדייק

ינון אזולאי:  הנתונים קיימים

ינון אזולאי:  יכול להיות שתגידי שהבירוקרטיה הרגה את זה, אבל הנתונים קיימים

ינון אזולאי:  תבקשו, תגידו להם, תשבו איתם

אביגיל ונקרט: אם אפשר לחדד דבר אחד: אנחנו לא משנים כאן את הרגולציה

אביגיל ונקרט:  הרגולציה קיימת כבר היום

אייל לב ארי: למה? אתם משנים את הרגולטור

אביגיל ונקרט: אנחנו משנים את הרגולטור, נכון

אביגיל ונקרט:  מדובר ברגולטור פיננסי לכל דבר ועניין, שמפקח, כבר היום, על הרבה מאוד השקעות בשם הציבור

משה גפני: אבל אומר היועץ המשפטי: את משנה את הרגולטור

משה גפני:  צריך לעשות התאמות, כדי שלא נישאר עם הלשון בחוץ

אביגיל ונקרט: זוהי בדיוק המומחיות של הרגולטור

ינון אזולאי: אבל זוהי גם המומחיות של בעלי ניסיון

ינון אזולאי:  לרשות ניירות ערך יש מומחיות

ינון אזולאי:  הם יישבו איתם וייתנו קצת מהמומחיות ומהניסיון שלהם

אביגיל ונקרט: גם רשות שוק ההון היא גוף שמאוד מומחה בנושא הזה, מכיוון שכבר היום היא מפקחת על השקעה בשם הציבור

ינון אזולאי: אנחנו יודעים, רשות שוק ההון הכי טובים, אבל יש כאלה קצת פחות טובים

משה גפני: אנחנו בעד זה שלא יהיה כפל רגולציה

משה גפני:  הכל בסדר, לא צריך להתעקש על הדבר הזה

משה גפני:  אנחנו לא נצביע היום

משה גפני:  אני מבקש, לישיבה הבאה, שיישבו עם הרשות לניירות ערך ויישבו גם איתכם, ותביאו איזה שהוא מתווה, שעליו הולכים לעשות הוראות

אביגיל ונקרט: אין שום בעיה

אביגיל ונקרט:  אנחנו נביא את זה לדיון הבא

משה גפני: אתה רצית להגיד משהו?     

גיל סתיו: גיל סתיו, מנכ"ל בלנדר ישראל

גיל סתיו:  אני רוצה להתייחס למה שנאמר פה

גיל סתיו:  עד היום, הפלטפורמות העבירו יותר מ-12 מיליארד ₪, והמשקיעים לא נפגעו

גיל סתיו:  גם היום, לכל חברה יש את המנגנון שלה

גיל סתיו:  בחלקם נגענו, כמו קרן ביטחון וחשבון נאמנות, ונכון לעכשיו – המשקיעים של מרבית הפלטפורמות בישראל מרוצים

גיל סתיו:  הגדלת סכום ההלוואה ללווה ממיליון ₪ ל-6 מיליון ₪ לא אמורה להשפיע כהוא זה על המלווים, נהפוך הוא – רק לייצר ביקוש חזק יותר

גיל סתיו:       אגב, רק הערה: אני לא מכיר אף חברה, ואני מכיר את התחרות שאני חי בה, שגובה מהלקוחות 10% עמלות, ריבית או איך שלא תקרא לזה

משה גפני: תודה, אני לא נכנס לזה עכשיו

משה גפני:  מי מקריא את החוק? בבקשה

עדי קול: עו"ד דודי קופל מהלשכה המשפטית באוצר

עדי קול:      פרק ז': בנקאות ואשראי         זהו תיקון לחוק ניירות ערך, שבעצם מאפשר פטור מתשקיף למי שחלה עליו ההסדרה הרלוונטית בחוק שירותים פיננסיים מוסדרים, בלבד, כאמור, - - - שישה מיליון ₪

אייל לב ארי: יש לי רק שאלה אחת

אייל לב ארי:  באופן כללי, כשלווה נהפך לחדל פירעון, ההפסד הזה מתגלגל על יתר המלווים, איך שהוא?     

עדי קול: נכון

קריאה: אפשר לענות על זה ממה שקורה בפועל, בחברות?     

משה גפני: מי המתנדב? לא, תודה

משה גפני:  הממשלה, בבקשה

אייל בן ישעיה: אני אתייחס

אייל בן ישעיה:  עו"ד אייל בן ישעיה, סגן בכיר ליועץ המשפטי

אייל בן ישעיה:  חלק מההסדרה שנקבעה בחקיקה הראשית היא שכל פלטפורמה מחויבת לייצר מדרג של הלווים שלה, שמשקף את הסיכון

אייל בן ישעיה:  לכן, למעשה, כשלווה נכנס ומזרים כספים לתוך הפלטפורמה, הוא צריך להגדיר מראש לאילו לווים או באיזו רמת סיכון הוא מבקש להעמיד את ההלוואה

אייל בן ישעיה:  מכיוון שסיכון האשראי הוא, לכאורה, של המלווים – יש סיכוי שהוא יתממש

אייל בן ישעיה:  יחד עם זאת, כחלק מהפעילות העסקית שלהן, הפלטפורמות מקיימות היום כריות ביטחון, על מנת למזער את סיכוני האשראי שעלולים להתגלגל לכיוונם של המלווים

אייל בן ישעיה:  כל מלווה, כמובן – ברמת הסיכון שהוא בחר

אליהו דלל: יש ביטוח אשראי?     

עדי קול: יש ביטוח על קרן הביטחון

משה גפני: תודה רבה, רבותיי

משה גפני:  אנחנו לא מצביעים היום

אליהו דלל: בכל ישיבה צריך להגיד למה

ינון אזולאי: הוא אמר את זה בהתחלה

משה גפני: אני מבקש שהרשות לניירות ערך תשב עם רשות שוק ההון ועם אגף התקציבים, כדי לנסות להגיע לאיזה שהוא מתווה

משה גפני:  שלפני שנצביע על זה, שנדע – אם אין עדיין את ההוראות, אז שלפחות יהיה מתווה, שנדע על מה אנחנו מצביעים, כדי לאשר את החקיקה בעניין הזה

משה גפני:  יש בעיה, מר קופל?     

עדי קול: לא, אין בעיה

עדי קול:  אנחנו ניתן גם מיפוי של מה קיים כבר היום בהסדרה, כי זו הסדרה ענפה וחשוב שתכירו

עדי קול:  אני חושב שיש אלמנטים מסוימים שאנחנו בהחלט נבחן אותם, בלי קשר לבקשת הוועדה והיושב-ראש, ונכתוב גם את זה

משה גפני: אני מאוד מודה לכם

משה גפני:  אני הסברתי בישיבות הקודמות למה לא מצביעים היום

ינון אזולאי: ואולי גם ביום חמישי לא

ינון אזולאי:  חמד

אליהו דלל: אל תגזים

משה גפני: אני מודה לכם על הדיון

משה גפני:  תודה רבה

משה גפני:  הישיבה נעולה