ועדת הבריאות, כנסת 25, פרוטוקול מספר 30, 2023-04-20 00:00

אוריאל בוסו: שלום, בוקר טוב לכולם, אני שמח ומתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה

אוריאל בוסו:  היום יום חמישי, כ"ט ניסן התשפ"ג, 20 באפריל 2023, ישיבת ועדת הבריאות

אוריאל בוסו:  דיוני הוועדה בחוקי ההסדרים בתחום הבריאות

אוריאל בוסו:  על סדר-יומה של הוועדה בישיבה הזו: 1

אוריאל בוסו:  פרק ח' (ייבוא מוצרי מזון) מתוך הצעת חוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2023 ו-2024), התשפ"ג-2023

אוריאל בוסו:  2

אוריאל בוסו:  פרק כ"א (חקלאות), סעיפים 88-87 (קביעת אורך חיי מדף בידי יצרן נאות וצמצום רגולציה לייבוא בשר) מתוך הצעת חוק התכנית הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2023 ו-2024), התשפ"ג-2023

אוריאל בוסו:       במסגרת חוק התוכנית הכלכלית לשנות התקציב 2021 ו-2022 חוקק תיקון מס' 3 לחוק הגנה על בריאות הציבור (מזון), התשע"ו-2015

אוריאל בוסו:  תיקון מס' 3 נועד להוות נדבך ביישום מדיניות הממשלה להסרת חסמי סחר בייבוא, הגברת תחרות וייעול תהליכי ההסדרה בתחום הייבוא, הורדת יוקר המחיה, בו נערכה שורה של תיקונים בחוק המזון, שעניינם בין השאר יצירת מסלול יבוא המאפשר ייבוא מזון על בסיס עמידה בדרישות הרגולציה של האיחוד האירופי ואימוץ הוראות מסוימות החלות באיחוד האירופי לגבי ייצור, ייבוא או שיווק של מזון בתנאים ובהחרגות שאותם ניתן לקבוע באישור ועדת חריגים

אוריאל בוסו:  לשם כך נוספה לחוק המזון תוספת שנייה (א) ובה פורטו הוראות האיחוד האירופי המאומצות וכן התנאים וההחרגות לגביהם

אוריאל בוסו:       בתיקון מס' 3 נקבע כי לא ייקבעו עבירות, עונשים או הפרות שניתן להטיל עליהם עיצום כספי בשל הוראות המאומצות מאיחוד האירופי, ואולם בדברי ההסבר לאותו תיקון הובהר כי בהמשך יופץ תזכיר חוק נוסף באופן שיאפשר גם הטלות עיצומים כספיים, ויוסדרו הפרות ספציפיות כמקובל בהיבטי עיצומים כספיים

אוריאל בוסו:       הצעת החוק שלפנינו נועדה להחיל את מנגנון העיצומים הכספיים לעניין ההפרות של ההוראות המאומצות

אוריאל בוסו:  כמו כן מוצע לערוך בחוק המזון תיקונים נוספים, בכלל זה הסדרים משלימים נוספים כגון הסדרה בחקיקה ראשית של הליך מתן אישור ייצור נאות ליצרני מזון, הגדרות לעניין מזון מזיק וקביעת סמכותו של מנהל שירות המזון לקבוע כי מזון שחלות לגביו הוראות המאומצות והוא עומד בהן, הוא מזון מזיק אם יתעורר חשש כי במזון יש גורם רעיל או מזיק

אוריאל בוסו:       כמובן שלפני שנצלול לעומקו של החוק אני מבקש להבהיר כי ברור כי בחוק יש מורכבויות, סעיפים במחלוקות ואתגרים שעלינו לצלוח, לכן כפי שאנחנו עושים בכל דיון, אנחנו נקשיב לקולות השונים ונאפשר את ההצגות ואת העמדות השונות גם בין המשרדים, משרד הבריאות ומשרד החקלאות וכמובן משרד האוצר, משרד המשפטים, ולא נחסוך מאמצים כדי להגיע לנוסח מהודק, נכון ומוסכם עד כמה שניתן

אוריאל בוסו:  משום כך אני מבקש מכל המשתתפים גם כן להקפיד בנושא

אוריאל בוסו:  קודם כל יציגו את עיקרי החוק ומטרותיו משרד האוצר, משרד הבריאות וגם כן העמדה של השירות הווטרינרי

אוריאל בוסו:  לאחר מכן חברי הכנסת הנוכחים ומי שיגיע, יביעו את עמדתם ונפתח את הדיון להתייחסויות של כלל הגורמים הרלוונטיים

אוריאל בוסו:  כמובן אנחנו משתדלים תמיד שכולם יקבלו את רשות הדיבור, בטח מי שטרח

אוריאל בוסו:       אני רוצה להודות למי שהגיע וטרח גם כן מהצפון הרחוק, ממועצת הלול, מהמגדלים, מהבקר, גופים רלוונטיים, יבואנים

אוריאל בוסו:  הבנתי כבר בימים האחרונים מהמיילים שקיבלתי שהנושא הזה יוצר עניין רב

אוריאל בוסו:  ועדת הבריאות, לפחות בחודש האחרון עשתה מספר דיונים להורדת ולמלחמה ביוקר המחיה

אוריאל בוסו:  זה חלק מהמטרה ואנחנו נעשה את הכול בשביל שיהיה את המאזן הבריאותי לצד הורדת יוקר המחיה, והרגולציה, שלא תפגע

אוריאל בוסו:  ככה עשינו בתמרוקים, ככה עשינו בייבוא המזון ונעשה גם כך בסעיפים הללו

אוריאל בוסו:       אני ראשית אבקש ממשרד האוצר, למעשה מי שמוביל את חוק ההסדרים, להציג את המסגרת של החוק, את הנקודות שעליהן אנחנו דנים

אוריאל בוסו:  לאחר מכן משרד הבריאות יגיד את עמדתו ונמשיך הלאה עם גורמי המקצוע

אוריאל בוסו:  תודה רבה

גל ברנס: בוקר טוב, אני רכז כלכלה וחקלאות באגף תקציבים

גל ברנס:  האמת שיו"ר הוועדה כבר הציג את החוק טוב ממני, אז אני אתמצת

גל ברנס:  בעצם מהלכים שהתחילו בממשלות ישראל בשנים האחרונות במטרה להפחית את יוקר המחיה, זה להתחיל לאמץ רגולציה אירופית

גל ברנס:  מספר דיונים באמת היו פה בנושא בוועדה כבר בוועדה הזאת בנושא התמרוקים ובצו ייבוא המזון שנידון פה, שהמטרה היא שנוכל להרים מוצרים מהמדף באירופה ולהביא אותם לישראל בצורה זולה, מוצרים בטיחותיים כמובן וברמה גבוהה

גל ברנס:      מה שנמצא כאן לפנינו זה המשך של אותו תהליך בכמה היבטים

גל ברנס:  פעם ראשונה, יש לנו הסדר משלים לרפורמה שנחקקה בחוק ההסדרים הקודם, שעוסקת בכלל נושאי הייבוא של המזון עם הסדרים משלימים בתחום האכיפה והסדרים נוספים שמטייבים את החקיקה, ומטרתם להתקרב עוד יותר לרגולציה האירופית ולעשות כל מיני הסדרות שטרם נעשו ועלו לנכון לאור הלמידה של הרפורמה, כניסתה לתוקף וכל הדברים הללו

גל ברנס:  אני אציין שהרפורמה בעצם כבר נכנסה לתוקף ב-1 בינואר

גל ברנס:  אנחנו כבר רואים ניצנים ראשונים

אוריאל בוסו: מה המשמעות של הרפורמה שנכנסה ב-1 בינואר, שלא היה לפני כן למשל?     

גל ברנס: עד עכשיו היה כללי ייבוא מזון ייחודים לישראל

גל ברנס:  מה שקרה בכניסה של הרפורמה לתוקף, אומצו ארבע דירקטיבות משמעותיות ממש, דירקטיבות מהאיחוד האירופי

גל ברנס:  זה חקיקה יחסית חדשנית

גל ברנס:  מעולם לא עשינו את הדבר הזה שאימצנו את הדירקטיבות כמו שהן

גל ברנס:  כל פעם שדירקטיבה משתנה אנחנו גם מאמצים אותה, וכך היבואנים שרוצים לייבא מאירופה לא צריכים להתאים את המוצר במיוחד לישראל

גל ברנס:  הם עובדים לפי הדירקטיבות האירופיות

גל ברנס:  המוצר כבר מתאים שם

גל ברנס:  למעט אדפטציות מאוד מועטות אפשר לייבא את המוצר באופן מהיר לישראל

גל ברנס:       נוסף מסלול ליבואן נאות שפועל במסלול האירופי

גל ברנס:  יבואנים שעובדים עם בקרת איכות יכולים לייבא עכשיו גם מזון רגיש בהצהרה

גל ברנס:  בעבר היה צריך בדיקות ואישורים של משרד הבריאות ומשלוחים היו נתקעים בנמל

גל ברנס:  כיום במסלול הזה יבואנים נאותים שיודעים לשמור על בטיחות ואיכות המזון יכולים לעשות את זה גם בהצהרה, אז פעם אחת התאמנו את הרגולציה כך שאנחנו מסירים חסמי סחר

גל ברנס:  לצורך העניין רק כדי שנבין, רגולציה ייחודית אומרת שהיבואן הישראלי צריך ללכת למפעל באירופה או כל מפעל שמוכר באירופה ולהגיד לו, תעצור את פס הייצור שלך, עכשיו תעשה מוצר מיוחד לישראל, לא לאותם 450 מיליון איש תושבי אירופה אלא רק ל-9 מיליון איש תושבי ישראל

גל ברנס:  תעצור את הכול ותכין לנו משהו מיוחד

גל ברנס:  כמובן שהדבר הזה מייקר מאוד את המוצר

גל ברנס:  הוא צריך לעשות התאמות, הוא צריך לעשות סטופ בפס הייצור, הוא צריך אחרי זה לעשות אותו דבר הפוך, וכל הדברים האלה מייקרים ופוגעים ביכולת שלנו להביא מוצרים לישראל

גל ברנס:  ברגע שאנחנו מתאימים את עצמנו לאירופה, אז אותם מוצרים כמו שמייצרים אותם בפס ייצור של ה-450 מיליון איש האחרים, מייצרים גם בשבילנו

גל ברנס:  אחרי זה כמובן אנחנו מתרגמים את המוצר לעברית וכל הדברים האלה, אבל המוצר ככלל מותאם לנו כבר וכך אנחנו חוסכים הרבה - - -      

אוריאל בוסו: פחות או יותר מה שעשינו בתמרוקים

גל ברנס: בדיוק היה פה שורה של צעדים גם במוצרי החשמל, גם במוצרים חייבים בתקן, גם בתמרוקים, וזה הצעד של נושא המזון, וגם בהפחתת הביורוקרטיה

גל ברנס:  בסוף, הימים של אחסון בנמל עולים כסף רב, פוגעים במוצר

גל ברנס:  עד שהמוצר יוצא מהנמל כבר נגמר לו התוקף ואז אנחנו צריכים ללכת להשמדות ופחת ודברים כאלה שבסוף כמובן מייקרים את המוצר לצרכן

גל ברנס:  גם בהיבט הזה נעשה שינוי משמעותי בהליך הייבוא וכאן אנחנו מביאים הסדרים משלימים

גל ברנס:       שני הסדרים חדשים שאנחנו מביאים במטרה להיצמד לאירופה, ההסדר הראשון עוסק בנושא של ימי תוקף

גל ברנס:  כמעט כל המוצרים בישראל, ימי התוקף שלהם נקבעים על ידי היצרן

גל ברנס:  מוצרי חלב, כמעט כל מוצר שהוא לא בשר, עוף ודגים, התוקף שלו נקבע על ידי היצרן

גל ברנס:  בישראל יש נוהל חריג שהוא לא מקובל באירופה, שמשרד הבריאות ומשרד החקלאות בעבר קבעו את ימי התוקף, והם קבעו ימי תוקף שהם יותר קצרים ממה שמקובל באירופה

גל ברנס:  מה שמוצע בהסדר הזה, זה להחיל את ההסדר הזה שהיצרן קובע על כלל המוצרים שייוצרו או ייובאו למדינת ישראל, כך שהיצרן ייקח עליו את האחריות

גל ברנס:  יהיה לו תוכנית בטיחות מזון, זאת אומרת זה לא כלאחר יד אלא לאחר בדיקה ועבודה רצינית

גל ברנס:  חשוב לנו כמובן גם לשמור על הבטיחות של אזרחי ישראל והמזון שהם אוכלים

גל ברנס:  בהיבט הזה אנחנו נוכל לתת יותר ימי תוקף על המדף, מוצרים פחות יושמדו, נוכל להביא באמת מוצרים ממדינות רחוקות יותר

גל ברנס:       אם היום ממדינות רחוקות אנחנו צריכים להביא מוצרים בהטסה או למשל יש את כל המשלוחים החיים שמגיעים לישראל בגלל שימי התקף לא מספיק ארוכים, אז אנחנו לא יכולים להביא בשר מצונן מחו"ל, אנחנו צריכים להביא אותו לישראל ולשחוט בישראל וכל מיני דברים כאלה, אז אנחנו מאמינים שהדבר הזה בין היתר ייפתר במספר שווקים מאוד משמעותיים

גל ברנס:  שוק הבשר זה שוק, אם אני זוכר נכון, של 11 מיליארד שקל

גל ברנס:  שוק הדגים זה גם שוק מאוד גדול

גל ברנס:  בתחום העוף אין לנו היום ייבוא בכלל, אז אנחנו לא יודעים להגיד כרגע עד כמה הדבר הזה ישפיע, אם בכלל

גל ברנס:  היום כל העוף מיוצר במדינת ישראל

גל ברנס:       הסדר נוסף שהוא הסדר בעולמות הביורוקרטיה, כיום כל יבואן בשר לישראל נדרש לקבל כפל אישורים, אישור אחד ממשרד החקלאות ואישור נוסף ממשרד הבריאות

גל ברנס:  מה שמוצע במסגרת הזאת, משרד הבריאות מציע לוותר על האישור שנדרש מצידו, כך שכלל האישורים יינתנו על ידי משרד החקלאות ואותו יבואן לא יצטרך להתרוצץ בין שני המשרדים ולקבל את האישורים הכפולים

גל ברנס:  הבדיקות נעשות גם כך בצורה דומה ולכן מספיקה הבדיקה של משרד החקלאות

גל ברנס:  כמובן מדובר בהצעת חוק ממשלתית

גל ברנס:  כל הדיונים עברו ליבון בין המשרדים השונים ואנחנו מביאים פה הצעת חוק שמוסכמת על ידי הממשלה

גל ברנס:  נשמח לשמוע גם את הערות הכנסת ולהתייחס אליהן גם בדיונים

אוריאל בוסו: אוקיי

אוריאל בוסו:  אפרופו אורך חיי מדף, בנמלים אם אנחנו נדע להילחם שם שהשהייה לא תהיה ארוכה, לא נצטרך להאריך את אורך חיי המדף, שזה דבר יותר מלחיץ

אוריאל בוסו:  זה מסוג הדברים שבונים בית חולים מתחת לגשר

גל ברנס: אני אגיד שוב רק כדי להבהיר

גל ברנס:  אורך חיי המדף באירופה, זה מדינות מאוד בטוחות

גל ברנס:  היצרן קובע את זה שם

גל ברנס:  גם בישראל כמעט בכל המוצרים היצרן קובע

גל ברנס:  זה מדיניות מקובלת

גל ברנס:  גם היצרן, חלילה לא היה רוצה שהמוצר שלו יהיה מקולקל, הצרכנים יפסיקו לקנות אותו

גל ברנס:  ראינו בעבר חברות, שמענו כתבות בתקשורת על סלמונלה במוצרים שלהם, על מוצרים מקולקלים

גל ברנס:  הציבור רואה את זה ומקטין את הביקוש למוצר ואותו יצרן מפסיד, זאת אומרת שגם ליצרן יש את האינטרס המלא להביא מוצר בטוח למדף ויש לו כללים מקובלים לזה

גל ברנס:  הוא לא עושה את זה כלאחר יד

אוריאל בוסו: אני תיכף אשמע כמובן את משרד הבריאות ומשרד החקלאות

אוריאל בוסו:  אפרופו היצרן קובע, הרבה פעמים גם המשרד עצמו אומר, אני סומך על התקנון שלי ועל מה שאני יודע להעריך

אוריאל בוסו:  זה בסדר, כי בסוף יש ליבואן אינטרס כלכלי

אוריאל בוסו:  לא תמיד אני יכול להגיד מה שהוא יחליט וכל אחד יקבע לעצמו את הזמן, ואנחנו גם כן לא נדע, אפרופו שאפשר לסמוך על אחרים

אוריאל בוסו:       כשאתה נוסע בארצות הברית ואתה לא עוצר בעצור אבל אתה עוצר בצומת, רק לא עצרת בקו העצירה, אתה לא מקבל דוח

אוריאל בוסו:  במדינת ישראל אתה עוצר בצומת אבל עברת את קו העצירה, אתה מקבל דוח כאילו לא עצרת בעצור

אוריאל בוסו:  תמיד אנחנו מסתכלים אם אנחנו סומכים על אנשים או לא סומכים

גל ברנס: רק נגיד למען הבהירות המלאה, ההסדר הזה הוצע על ידי משרד הבריאות ומשרד החקלאות

גל ברנס:  זה לא משהו שאחד המשרדים התנגד לאורך הדרך

גל ברנס:  תיכף יגידו גם, אבל אין פה בעיה מהבחינה הזאת

אוריאל בוסו: לפעמים אני מציף שאלות מלמעלה

אוריאל בוסו:  אתה מכיר אותי שאנחנו לומדים את החומר ויורדים לעומק

אוריאל בוסו:  תודה רבה לגל ברנס

אוריאל בוסו:      עכשיו אנחנו רוצים לשמוע את משרד הבריאות, את הגברת פנינה אורן, ראש שירות המזון הארצי, שאגב, גם מהתאחדות התעשיינים ישבו איתה והם משבחים אותה כמובן על הפתיחות ועל השיחות בנושא הזה וההבנות לאורך כל הדרך בשביל לנסות להגיע לעמדה מוסכמת

אוריאל בוסו:  יש לי גם כן עמדה של התאחדות התעשיינים וגם איגוד לשכות המסחר

אוריאל בוסו:  כל מה ששלחו לא נעלם למול עינינו, אז שתדעו

אוריאל בוסו:  ראינו אותם, קראנו והכול יישמע פה היום

אוריאל בוסו:       גברת פנינה אורן, בבקשה

פנינה אורן שנידור: (הצגת מצגת)     תודה רבה

פנינה אורן שנידור:  האמת היא שאני הכנתי מצגת קצרה

פנינה אורן שנידור:  בעצם כפי שאדוני יו"ר הוועדה אמר, באמת אנחנו מדברים פה על תיקון 4 לחוק הגנה על בריאות הציבור (מזון), שעיקרו של התיקון, בעצם הוא השלמה של הרפורמה, את תיקון מס' 3

פנינה אורן שנידור:      נתחיל באופן כללי

פנינה אורן שנידור:  אנחנו כאן בשירות המזון הארצי אחראים על בטיחות המזון משרשרת הייצור

פנינה אורן שנידור:  יש לנו שותפים בתחילת הדרך בכל מה שקשור לטיפול בתוצרת חקלאית טרייה, שזה משרד החקלאות

פנינה אורן שנידור:  מאז שזה עובר למפעלים זה באחריותנו

פנינה אורן שנידור:  הרעיון זה לפעול לפי סטנדרטים בין-לאומיים ולבצע פיקוח מבוסס ניהול סיכונים, ולשמור על גישה שבסופו של דבר הצרכן, בין אם זה מדובר על מוצר מיובא או בין אם זה מדובר על מוצר מיוצר במדינת ישראל יהיה בטוח למאכל

פנינה אורן שנידור:       כפי שאתם היטבתם לצייר, החלק הארי פה בהסדר הנוכחי דן בנושא של מנגנון האכיפה על ההוראות שאומצו, וגם הבהרות והשלמות לרפורמה

פנינה אורן שנידור:  גם מבחינתו חשוב לציין כאן שזה מהלך חדשני שנעשה ובעצם אנחנו מעין הפיילוט בסיוע האדיב של משרד המשפטים ושלכם פה בעבודת הכנסת

פנינה אורן שנידור:  אנחנו בעצם המשרד הראשון שאימץ דירקטיבות אירופיות בשיטה הנוכחית

פנינה אורן שנידור:      אם אנחנו באים להשלים את התיקון שנעשה בעדכון 3, אז אני חייבת פה להבהיר ולהסביר

פנינה אורן שנידור:  באחד הנדבכים המרכזיים ברפורמה בשנה קודמת, זה היה שמשרד הבריאות אחרי באמת שיח ושיג עם התעשיינים וגם עם היבואנים על כלל המזון שמיובא למדינת ישראל, הוחלט לאמץ שלוש חקיקות מרכזיות שעוסקות בליבת בטיחות המזון: חקיקת המזהמים הכימיים, חקיקת המזהמים המיקרוביולוגיים וגם את הנושא של שאריות חומרי הדברה

פנינה אורן שנידור:  המטרה הייתה שמדינת ישראל, תהיה לה רגולציה אחידה, מתקדמת, מבוססת על ניהול סיכונים ובראש ובראשונה כמו בכל מקום בעולם, המדיניות הזאת מבוססת על כך שכל יצרן באשר הוא, לא משנה כמה הרגולטור מפקח עליו, התנאי הבסיסי זה שהוא צריך לפקח על עצמו, ואיך הוא מפקח על עצמו? הוא חייב לנהל מערכת תוכנית בטיחות עצמית מבוססת על עקרונות של הס"פ

פנינה אורן שנידור:  זה בסיס

פנינה אורן שנידור:  באירופה זה חל גם על המקטעים המשווקים

פנינה אורן שנידור:       נכון להיום במדינת ישראל, ערב התיקון זה היה חל על יצרנים מאוד מסוימים

פנינה אורן שנידור:  על כל יצרני הבשר זה חל מ-2020 כי זה בעצם הרפורמה שנעשתה בתיקון הקודם של פרק ח', ובנוסף היו יצרני מזון מסוימים כמו תוספות תזונה, כמו מזונות לתינוקות, מזון עם רגישות מאוד גבוהה שחל עליהם והם קיבלו את המדרג הגבוה של אישור ייצור נאות בתנאיGMP שזה מדרג יותר גבוה, ושאר עסקי המזון במדינת ישראל היו פטורים

פנינה אורן שנידור:  אמרנו, אם אנחנו כבר מאמצים את אירופה, אנחנו נותנים פה דרגות חופש, ההשלמה כאן חייבת להיות

פנינה אורן שנידור:  השאיפה הייתה לייצר נטל רגולטורי אחיד

פנינה אורן שנידור:       בדיונים של האימוץ, בסופו של דבר עם הרבה דיונים הממשלה החליטה לפי בקשתם של משרד החקלאות להחריג מכל האימוץ הזה את כל מה שקשור לתוצרת חקלאית טרייה, קרי בשר גולמי שזה כולל דגים, עוף ובשר בקר, פירות וירקות, ביצים טריות בקליפתן ודבש

פנינה אורן שנידור:  עליהם הדין האירופי לא חל

פנינה אורן שנידור:  מה כן יחול לגביו באותה נקודת זמן אם אנחנו מחריגים אותם? מה שיחול לגביהם זה ההגדרות או הדינים הקיימים נכון לעת זאת     בעצם במחלוקת היום שאנחנו נמצאים פה ולפי האימיילים שאתה קיבלת ולפי הנוכחות של כל בעלי העניין שהגיעו, אז אנחנו קודם כל רוצים להבהיר בצורה חד משמעית: משרד הבריאות בטח ובטח לא רוצה לשנות את הסטטוס קוו

פנינה אורן שנידור:  מה שהיה ימשיך להיות

פנינה אורן שנידור:  את הדיונים בינינו לבין משרד החקלאות אנחנו נמשיך בוועדה

פנינה אורן שנידור:  עד היום ייצרתם באותו אופן שייצרתם, אתם תמשיכו לייצר

פנינה אורן שנידור:  כן חשוב לי לבוא ולומר לכם, מה זה ה-20/73? מה זאת הרגולציה שמשרד הבריאות בחר לאמץ? היא רגולציה שיש לה שני נדבכים מרכזיים

פנינה אורן שנידור:  יש לה קריטריונים של בטיחות, יש לה קריטריונים של היגיינה

פנינה אורן שנידור:       קריטריונים של היגיינה הם בעצם באים ואומרים, אני יצרן של מזון, לא משנה איזה יצרן, אם אני יצרן שוקולד או אני יצרן של שניצל או של בשר טחון, חובה עליי לפעול עם רישיון יצרן או היתר הפעלה והתהליך שלי צריך להיות מבוקר

פנינה אורן שנידור:  אני צריך להכין תוכנית הס"פ, לזהות מה הן הנקודות הקריטיות בתהליך ואותן לבקר

פנינה אורן שנידור:  ואולם, בסופו של דבר מוצר שיוצא לדרכי השיווק, הוא חייב לעמוד בקריטריונים של בטיחות

פנינה אורן שנידור:  תיכף אנחנו ניגע מה זה אומר

פנינה אורן שנידור:      חלק מהמטרות שלנו בצוות המשותף שצריך לקום בדיונים עם משרד החקלאות, זה בעצם לגרום לכך שהדין האירופי יחול על המזון הגולמי על מנת להבטיח אחידות, קוהרנטיות

פנינה אורן שנידור:  אנחנו באים ואומרים שגם אם האימוץ האירופי, ואנחנו עשינו את זה במזון ואפשר לעשות את זה גם במקטעים הגולמיים, שאם האימוץ הזה צריך להיעשות בהכלה, בהדרגה, לבוא ולהגיד, את זה אנחנו מאמצים עם שינויים כי צריך להתאים אותם

פנינה אורן שנידור:  גם את זה אנחנו יכולים לעשות במנגנון הקיים

פנינה אורן שנידור:       אנחנו גם באים ודבר נוסף אומרים, שאימוץ ההוראות האירופיות ביחס לחקיקה הקיימת היום, לא רק שהיא לא מחמירה את המצב הקיים אלא היא אפילו מקלה

פנינה אורן שנידור:  תיכף אני גם אראה לכם את זה

פנינה אורן שנידור:  חשוב ביותר זה שתבינו שגם מפעלים כמוכם, גם שאתם מייצרים מזון גולמי באירופה, בודקים גם נגיעות לסלמונלה במפעל כאינדיקטור לבטיחות מזון, אז ולבוא ולהגיד, סלמונלה לא, סלמונלה לא, זה לא תמיד נכון

פנינה אורן שנידור:       אנחנו מבינים שאתם נמצאים פה באיזה אי בהירות שמשרד הבריאות ישתגע ומחר בבוקר הולך לבצע פיקוח ולחפש ליסטריה או סלמונלה בבשר או בעוף

פנינה אורן שנידור:  אנחנו רוצים לבוא ולהגיד לכם שאנחנו נמצא את המנגנון יחד עם משרד המשפטים ובהסכמה של האוצר ובהסכמה של משרד החקלאות, להחריג את כל אותם מוצרים שאירופה לא קובעת עליהם שיש להם סלמונלה או ליסטריה, אז אנחנו גם נקבע את זה בצורה מפורשת שאתם תהיו רגועים שאין בכוונתנו לבצע אכיפה בנושאים האלה

נעה בן שבת: את אומרת שתתאימי את הדין הישראלי בנושא המזהמים?     

פנינה אורן שנידור: כן, לנושא המזהמים המיקרוביולוגיים

פנינה אורן שנידור:       יו"ר הוועדה, אני רק רציתי להראות לך ובאמת פה בהחלט להשוויץ בעבודה שעשינו כאן כשירות המזון הארצי

פנינה אורן שנידור:  אתה תראה שכל ההוראות המאומצות, כמתחייב, מפורסמות באתר האינטרנט

פנינה אורן שנידור:  אפשר להיכנס כאן ללינק

פנינה אורן שנידור:  אני באמת רק רוצה לבוא ולהראות את כל העבודה המאומצת ששירות המזון הארצי עשה כאן

אוריאל בוסו: ללא ספק

פנינה אורן שנידור: מעבר לזה שלמדנו לעומק מה היא הרגולציה האירופית, בכוונתנו גם להתחיל עם תהליך של טווינינג, מומחים מאירופה שיבואו להעביר ואת הדאטה לספר לנו

פנינה אורן שנידור:  כל הרגולציות האירופיות, יש לינק מהאתר שלנו למקור

פנינה אורן שנידור:  אם תיכנס רגע לתרגום, אחד מהם כדוגמה, אז אנחנו גם פשוט ישבנו ותרגמנו כפי שאנחנו מתחייבים לעשות

פנינה אורן שנידור:  כתבנו ברחל ביתך הקטנה על כל דבר ודבר, מה הוחרג ומה לא הוחרג

פנינה אורן שנידור:  אנחנו באמת כאן רוצים לעשות סדר

פנינה אורן שנידור:  אנחנו רוצים לשמור על בריאות הציבור, אבל בד בבד לא רוצים להכשיל אף יצרן שלא לדעת איזה דין, כי ברור לנו שאנחנו נמצאים כאן באיזושהי סיטואציה שאנחנו צריכים לתקן מול משרד החקלאות, שאנחנו בעצם עובדים בשני דינים

פנינה אורן שנידור:       אם אני רק חוזרת להראות מה ההבדל בין הדין הישראלי הקיים היום, אנחנו ניתן דוגמה

פנינה אורן שנידור:  אני אקח ברשותכם את הטבחות של עוף פטם והודו

פנינה אורן שנידור:  אנחנו בעצם רואים שבמדינת ישראל נכון להיום אין רגולציה שחלה, אבל באירופה יש קריטריונים גם בצד של ההיגיינה, שמדברים על כך שצריך לבדוק במשחטה בצורה תדירה גם לנוכחות סלמונלה וגם לנוכחות קמפילובקטר

פנינה אורן שנידור:  בנוסף לכך יש קריטריון של בטיחות שקובע במפורש שבעופות, בבעלי כנף, תרנגולות, מטילות, פטמים, להקות רוויה ופטם, גם באירופה בודקים בדרכי השיווק סלמונלה, טיפימוריום וסלמונלה אנטריטידיס, כי אלה בעצם מחוללי מחלה שאנחנו יודעים ויש לנו תחלואה רבה בעקבותיהם

פנינה אורן שנידור:  גם פה משרד הבריאות בא ואומר, כשלא כתוב כלום, ותיכף שרון תסביר, זה אומר שאסור הכול

פנינה אורן שנידור:  אנחנו כאן מצמצמים ומגדירים מה אנחנו בודקים

פנינה אורן שנידור:       אם אני אעבור לדוגמה נוספת בשקף הבא, אני דווקא אקח את הבשר הטחון

פנינה אורן שנידור:  בשר טחון, יש לנו רגולציה היום במדינת ישראל, גם תקן 1188 שחל על בשר טחון

פנינה אורן שנידור:  יש צו בשר טחון מתובל ויש צו בשר טחון לא מתובל

פנינה אורן שנידור:  יש גם תקנות לבשר מגורם

פנינה אורן שנידור:       מדינת ישראל היא לא כפי שנוהגים לחשוב, הפרנואידית היחידה

פנינה אורן שנידור:  יש הרבה מקרים שמיועדים לאכילה במצב שהם נע ולכן גם לגביהם יש סלמונלה עדיין שזה גולמי

פנינה אורן שנידור:  בשר טחון, גם החקיקה היום שלנו במדינת ישראל דורשת שיהיה אפס סלמונלה ועוד רשימה גדולה של מזהמים

פנינה אורן שנידור:  גם הרגולציה האירופית בחלק מהמקרים היא אפילו מקלה לגבינו

פנינה אורן שנידור:  בכל מה שקשור לעוף, בין אם הבשר עבר בישול תרמי ובין אם לאו, יש לה חובה לבדיקת סלמונלה

פנינה אורן שנידור:  בבשר טחון היא מקלה עלינו כי היא אפילו מורידה, זאת אומרת שאם היינו מאמצים את הדין האירופי על המקטע הגולמי, אז זו בהחלט הייתה יותר הקלה מהמצב הקיים היום, ואף על פי כן, על אף שאין אימוץ אנחנו מסכימים כפי שאמרתי, לתקן את הנוסח ולכתוב את זה בצורה מפורשת על מנת שאף אחד פה לא יחשוש שאנחנו רוצים לבצע אכיפה איפה שלא צריך לבצע אכיפה

פנינה אורן שנידור:  זה הדבר המשמעותי שהיה לנו לומר

פנינה אורן שנידור:       אנחנו כמשרד, במסגרת ההתקדמות וההתייעלות תמיד אומרים שצריך לאזן

פנינה אורן שנידור:  אתה יכול להביא הקלות בייבוא גם על ייבוא מזון רגיש, אבל בתמורה יבואן חייב להיות יבואן נאות ולקיים מערכת בקרת איכות

פנינה אורן שנידור:  אנחנו גם באים מנגד

פנינה אורן שנידור:  אם אנחנו רוצים להיות אירופה, אז כל יצרן צריך לנהל מערכת תוכנית בקרה עצמית ולא משנה מה הוא

פנינה אורן שנידור:       היום חקיקת המזון קובעת ואומרת שיצרני מזון קובעים בעצמם את חיי המדף כי להם יש את הידע, את הניסיון, את היכולת הטכנולוגית ולעשות את ניהול הסיכונים ולקבוע את חיי המדף

פנינה אורן שנידור:  זה הכלל

פנינה אורן שנידור:  בכלל הזה יש את הלמעט שבא ואומר שהרגולטור בחר בנקודות מסוימות שהוא בא ואמר, זה מוצר רגיש מאוד עם סיכון מיקרוביולוגי גבוה

פנינה אורן שנידור:  הוא בחר להתערב, התערב ואמר, בשר טחון, 60 יום

פנינה אורן שנידור:      כמובן שלא ישתמע, ההקלות שאנחנו מדברים הן נכונות גם ליצרנים וגם ליבואנים

פנינה אורן שנידור:  יצרן שינהל מערכת בקרת איכות, יתקף, ידע להוכיח למה הוא במקום 60 עכשיו רוצה להגיד 65 ימים או 70 ימים, כי הוא שינה את שיטת הייצור, הוא משתמש בחומרים משמרים, יש לו אריזה אחרת, הוא רק ובלתו יכול

פנינה אורן שנידור:  כמובן המפקח יבוא, יבדוק את תוכנית ההס"פ, יאשר

פנינה אורן שנידור:  יהיה לו שאלות, ישאל

פנינה אורן שנידור:  התוצאה הסופית, בסוף מוצר צריך להיות בטוח לדרכי השיווק

פנינה אורן שנידור:  זאת הקלה נוספת שאנחנו באים פה ואומרים שאנחנו חושבים, וזה יהיה נכון כמובן לכלל יצרני המזון, רק למי שיש לוGMP כרגע, ולמי שאין לוGMP אבל יש לו תוכניות כמו בעצם כל יצרני הבשר שכבר יש להם תוכנית הס"פ, חייבת להיות להם תוכנית הס"פ כי זה דרישה קיימת, אז זה גם יחול לגביהם

נעה בן שבת: את אומרת שאת תעשי הקלה למרות שיש דין מיוחד שחל לגביו, שיש נגיד תקנה ישראלית שחלה לגבי אותו יצרן, אז את תאפשרי לו לחרוג מזה אם הוא מוכיח שיהיה איזה תהליך בעניין הזה?     

פנינה אורן שנידור: בשלב הראשון אם יש לו GMP

אלון שוסטר: GMP, מה זה?     

פנינה אורן שנידור: תנאי ייצור נאותים

פנינה אורן שנידור:  למפעלי בשר אין תנאי ייצור נאותים

פנינה אורן שנידור:  יש להם היתר הפעלה של משרד החקלאות

פנינה אורן שנידור:  במקרה הזה זה אקוויוולנטי לעניין

מוטי אלקבץ: המפעלים הקטנים לא יוכלו לעמוד - - -      

נעה בן שבת: זה האיזון

נעה בן שבת:  היא אומרת, אנחנו נותנים את ההקלה הזאת - - -      

פנינה אורן שנידור: אתה לא יכול לרצות לקבוע חיי מדף בעצמך אם אין לך את התוכנית שאתה מנהל את הסיכון

פנינה אורן שנידור:  אם אין לך תוכנית, אתה תשתמש בחיי מדף שהרגולטור קבע

מוטי אלקבץ: יש לנו הס"פ

פנינה אורן שנידור: אז יש לך תוכנית בטיחות

מוטי אלקבץ: הס"פ יש לכולם

פנינה אורן שנידור: זה מה שאמרתי

מוטי אלקבץ: אבל אתם תקבעו את התנאים לזה שאני אקבע את התוקף לפי הדברים שבמפעל

פנינה אורן שנידור: יצרני בשר, מ-2020 חובה עליכם לנהל מערכת הס"פ

פנינה אורן שנידור:  ברגע שיש לך הס"פ ואתה מפוקח, אתה יכול לקבוע חיי מדף בעצמך

פנינה אורן שנידור:  בתעשיית המזון האחרת, מאחר ואנחנו שירות המזון מתעסקים לא רק במזון שהוא מן החי, לא רק במפעלי בשר

פנינה אורן שנידור:  לצורך העניין אני אתן דוגמה

פנינה אורן שנידור:  מפעל קייטרינג, מפעל הסעדה

פנינה אורן שנידור:  היום אתה מבשל מנה והיא תקפה שלושה ימים, למה? כי ברגולציה נקבע, אחרי שלושה ימים אם אתה לא מקפיא אותה, אתה לא יכול למכור אותה במצב טרי

פנינה אורן שנידור:  אנחנו באים ואומרים, קייטרינג, עדיין אין הס"פ חובה

פנינה אורן שנידור:  הס"פ חובה יהיה ב-2026

פנינה אורן שנידור:  ב-2026 כולם יוכלו לקבוע בעצמם כי זה יהיה תנאי לקבל רישיון יצרן

פנינה אורן שנידור:  היום עד 2026 הס"פ יהיה מחויב ב-GMP

פנינה אורן שנידור:  לגביך כיצרן של מפעל בשר אין לך שום הכבדה

אוריאל בוסו: חבר הכנסת שוסטר

אלון שוסטר: אני רוצה להבין את מרחבי אי ההסכמה שאתם מזהים כרגע

אלון שוסטר:  אנחנו באים ללמוד את הנושא

אלון שוסטר:  מרחבי ההסכמה בעיקר עם משרד החקלאות

אלון שוסטר:  אני מבין שאתם באיזושהי הידברות

אלון שוסטר:  אני שומע הסבר שאתם רוצים לשיטתכם את האיזון הנכון

אוריאל בוסו: אני רוצה שמשרד הבריאות ישלימו את הדברים

אוריאל בוסו:  לאחר מכן נשמע את משרד החקלאות, ואז כמו שאמרת, נדע איפה אנחנו נמצאים

פנינה אורן שנידור: רק לבוא ולומר לחבר הכנסת שוסטר, ברור לשני המשרדים שבמצב הנוכחי יש בחלק המקרים כפל פיקוח

פנינה אורן שנידור:  חלק מהמקרים, המפעלים שיש להם גם בשר גולמי וגם בשר מעובד יצטרכו לעבוד לפי שני דינים

פנינה אורן שנידור:  זה מצב לא בריא ואנחנו צריכים לתקן אותו

פנינה אורן שנידור:  לצערי הרב לא הצלחנו להגיע להבנות וזה היה מורכב

פנינה אורן שנידור:  בעצם החלטת ממשלה באה ואמרה, יקום צוות ואנחנו צריכים לסדר את העניינים

פנינה אורן שנידור:  אנחנו באים בנפש חפצה לסדר את העניינים

פנינה אורן שנידור:  הטובה שלנו זה בריאות הציבור ולפשט לעסקים את הדרך שיהיה להם ודאות, שיידעו, אנחנו לא נגדכם

פנינה אורן שנידור:  לשם כך הוקם הצוות

פנינה אורן שנידור:       רק לעניין של השאלה כאן

פנינה אורן שנידור:  שאל אותי למה אין התייחסות לדגים

פנינה אורן שנידור:  אין חקיקה במדינת ישראל ולא באירופה שקובעת ליסטריה וסלמונלה לדג גולמי, ולכן תהיה הבהרה גם לדגים על אף שזה לא מוזכר כאן

אלון שוסטר: דווקא באירופה המציאו את לאכול את הדגים המסריחים ומגורש מהעיר

פנינה אורן שנידור: אני לא אומרת שאין סיכוי לליסטריה בדג

פנינה אורן שנידור:  הוא פשוט צריך לעבור בישול יסודי

ששון גואטה: יש לי שאלה

ששון גואטה:  אתם רוצים להעביר את החוק ואז לבוא להסכמה?     

אוריאל בוסו: חבר הכנסת גואטה, זה רפורמה שכבר התחילה

אוריאל בוסו:  כרגע זה השלמה, אז בהשלמה הזאת עדיין יש הידברות

אוריאל בוסו:  אני יודע שגם השר דיבר עם המנכ"ל לפני החג וקבעו עדיין להידבר

אוריאל בוסו:  אנחנו גם עכשיו מדברים

אוריאל בוסו:  זה חלק מהעניין

אוריאל בוסו:  זה בסדר גמור

פנינה אורן שנידור: דבר אחרון, יו"ר הוועדה, גם כאן אתם תשימו לב שבתיקון הזה משרד הבריאות ויתר על סמכויות שיש לו על מנת לא לעשות כפל ליבואנים, לכן כל השיח ושיג פה כאילו שאנחנו פה אויב העם שהגיע או בשני המתרסים, אז אנחנו לא

פנינה אורן שנידור:  המטרה פה של התיקון, אדוני חבר הכנסת, אימצנו את הדין האירופי ואנחנו אחראים כאן על כל המזון

פנינה אורן שנידור:  כל המזון במדינת ישראל היום, בגלל שאין לנו את היכולת לבצע אכיפה, זה ההשלמה, לכן אנחנו לגבי המזון שהוחרג לא משנים את הסטטוס קוו

פנינה אורן שנידור:  מה שהיה ערב האישור של תיקון 4 יהיה גם אחרי, וכמובן אנחנו מקווים שנגיע להסכמות במהרה בימנו, אמן, עם ידידינו ממשרד החקלאות

אוריאל בוסו: אוקיי, סיימת?     

פנינה אורן שנידור: אני סיימתי

אוריאל בוסו: תודה רבה

אוריאל בוסו:       משרד החקלאות, בבקשה

אריה בן-אליעזר: אני רופאה וטרינרית ראשית מהפיקוח על מוצרים מן החי

אריה בן-אליעזר:  אני פה מטעם ד"ר תמיר גושן שהוא מנהל השירותים הווטרינרים

אריה בן-אליעזר:       יש לנו שני נושאים רלוונטיים פה

אריה בן-אליעזר:  אני בעיקר אדבר עכשיו על העניין של השאריות כי זה מה שעלה לדיון עכשיו

אריה בן-אליעזר:  עמדתנו המקצועית, אנחנו לא יכולים לקבוע שאריות אפס של ליסטריה וסלמונלה לכל מזון מן החי

אריה בן-אליעזר:  זה פשוט לא יישומי

אריה בן-אליעזר:  בעלי חיים באופן טבעי, יש את החיידקים האלו, נמצאים בסביבה, נמצאים במערכת העיכול שלהם

אריה בן-אליעזר:  אנחנו לא נגד אירופה חס וחלילה

אריה בן-אליעזר:  אנחנו באמת עובדים בתיאום

אריה בן-אליעזר:  אנחנו עוברים הרבה מבדקים של אירופה בהצלחה כי אנחנו מייצאים לאירופה, אז אנחנו מכירים את החקיקה טוב מאוד

אריה בן-אליעזר:  אנחנו עושים את הפעילות בדיוק כמו שהם עושים באירופה, למתקנים שלנו

אריה בן-אליעזר:  הם פה

אריה בן-אליעזר:  אפשר להגיד כמה אנחנו פועלים, אבל הפעילות שלנו לא יכולה להגיע בשום פנים ואופן לאפס

אריה בן-אליעזר:  כמו באירופה, כמו בארצות הברית, בכל המדינות בעולם, אנחנו קובעים אחוזים שאנחנו נמצאים כרגע ואנחנו רוצים להגיע בעתיד ואף פעם זה אפס

אריה בן-אליעזר:  אנחנו כן עושים את הפעילות

אריה בן-אליעזר:  אנחנו דורשים מהמתקנים שלנו, ולכן לקבוע בדרכי השיווק אפס זה פשוט יגרום להשמדות מיותרות, יגרום לחוסר של המזון

אריה בן-אליעזר:  מדובר גם בשיווק וגם בייבוא, וחבל, כי המקום לטפל בזה והרגולטור הנכון לטפל בזה זה משרד החקלאות ובמתקנים שבהם אנחנו יכולים למנוע את השיווק של המוצרים האלו עוד לפני שזה מגיע לצרכן

אריה בן-אליעזר:  זה עמדתנו

אוריאל בוסו: אוקיי

אלון שוסטר: לגבי האפס, מי אמר שצריך אפס?      

אריה בן-אליעזר: כרגע השינוי בחוק של משרד הבריאות קובעים באופן מפורש סוגי מחוללי מחלה, והם כותבים סלמונלה מכל סוג שהוא לעומת מה שראינו עכשיו בחקיקה האירופית שכתוב רק שני זני סלמונלה בעוף גולמי אבל לא ראינו דרישה אפס לביצים, לבקר גולמי ולדגים

אריה בן-אליעזר:  אין סלמונלה אפס באירופה ואין סלמונלה אפס בכל המדינות האחרות

אריה בן-אליעזר:  גם בליסטריה אותו דבר

פנינה אורן שנידור: סליחה, אבל אתם לא מקשיבים למה שאני אומרת

ששון גואטה: יש פה דוקטור שמדברת

פנינה אורן שנידור: אז מה, יש פה מנהלת שירות המזון שמדברת

נעה בן שבת: היא הראתה לנו שקף, אז אולי אפשר יהיה לתת לשני גורמי המקצוע להבהיר

אריה בן-אליעזר: אני רוצה להסביר

אריה בן-אליעזר:  אנחנו מדברים על מוצרים גולמיים פה, כי המוצרים הגולמיים עוברים טיפול תרמי

אריה בן-אליעזר:  הדברים המעובדים שכבר עברו טיפול תרמי, לא אמור להיות סלמונלה, ליסטריה וכל פתוגן אחר במוצר

אריה בן-אליעזר:  אנחנו מדברים על מוצרים שבטבעי שלהם יש ולכן חייבים לטפל

אריה בן-אליעזר:  חייבים לבשל, חייבים לעשות טיפולים שהצרכן לא יקבל - - -      

נעה בן שבת: מה שהראתה קודם פנינה אורן, היא הראתה גם מוצרים שמיועדים לבישול

אריה בן-אליעזר: אין דגים שם

אריה בן-אליעזר:  פה קובעים שלא יהיה ליסטריה בדגים גולמיים

אריה בן-אליעזר:  זה לא בחקיקה האירופית שם

אריה בן-אליעזר:  אפשר לעבור על כל הטבלה עצמה

נעה בן שבת: את אמרת שתעשי התאמה לגבי דגים?     

פנינה אורן שנידור: אני אמרתי שאיפה שאירופה לא דורשת ליסטריה וסלמונלה בגולמיים שהם לא טחון - - -      

נעה בן שבת: שזה למשל דגים או בשר שהוא לא טחון

פנינה אורן שנידור: כן, אז אנחנו נעשה כוכבית, שאין דרישה לליסטריה וסלמונלה

פנינה אורן שנידור:  זה מה שאני אמרתי

אריה בן-אליעזר: אנחנו נשמח לעשות תיקון ולשנות את החוק כך שיהיה תיאום למה שאנחנו אומרים

גל ברנס: אני אשמח כן להסביר

גל ברנס:  כל נושא המזון בישראל מוסדר היום בשתי חקיקות שונות

גל ברנס:  לצערנו יש בהן פערים ומורכבויות

גל ברנס:  יש לנו את משרד החקלאות שעוסק במזון מן החי, יש את משרד הבריאות שעוסק בכלל המזון, ושרשרת - - - היא גם כפולה

גל ברנס:  הרבה פעמים בשלב הראשון אתה פוגש את החקלאות, אחרי זה את הבריאות

אוריאל בוסו: הגיע הזמן שנעשה סדר ונאחד את כל - - -      

גל ברנס: הגיע הזמן

גל ברנס:  הרבה שנים לא הצלחנו לפתור את זה

גל ברנס:  בדיוק לאור הדבר הזה רכיב נוסף שנכנס לחוק ההסדרים, פשוט לא במסגרת החוק אלא במסגרת הכרזת הממשלה, זה להקים צוות ממשלתי לאחר דיונים שהיו בין שר החקלאות למנכ"ל משרד הבריאות, שאמור בדיוק לפתור את אותן בעיות

גל ברנס:  יש באמת פערים רבים

גל ברנס:  אני אפילו לא יודע להגיד שהם כל כך רבים כי הצלחנו קצת ללבן לא מעט דברים, אבל יש פערים שיצטרכו להיפתר במסגרת סידורי החקיקה, בתקווה שאולי יום אחד אפילו נצליח להביא חוק אחוד לשני המשרדים

גל ברנס:  כיום יש פערים

גל ברנס:  הפערים האלה נידונו גם בממשלה וגם בוועדות השרים לפני, בדיוק בגלל המורכבויות והדיונים שקורים פה בין היתר

גל ברנס:  הגיעו להסכמות בתוך הממשלה וגם המשרדים באמת ברמת השרים

גל ברנס:  כרגע משרד הבריאות שומר על הסטטוס קוו, שזה מה שפנינה אמרה פה בתחילת הדיון

גל ברנס:  לא צפוי להיות שום שינוי סטטוס קוו מבחינת האכיפה למפעלים החקלאיים

גל ברנס:  אף אחד לא יבוא ויתחיל לעשות היום דברים שלא עשו

גל ברנס:  החוק חל על כל המזון במדינת ישראל

גל ברנס:  הוא לא חל רק על מזון חקלאי

שרון גוטמן טרודלר: אני רוצה רגע להתייחס למצב המשפטי הקיים, כי יש פה אי בהירות

אוריאל בוסו: גברת שרון גוטמן, סגנית בכירה ליועמ"ש משרד הבריאות, בבקשה

שרון גוטמן טרודלר: אמנם אני לא דוקטור אבל אני עורכת דין ואני יודעת מה המצב המשפטי הקיים

שרון גוטמן טרודלר:  היום בלי שעשינו שום תיקון בחוק המצב המשפטי הקיים אומר שאסור, אלא אם מותר בתקנות, זאת אומרת שאם יש תקנות שמתירות רמה מסוימת של מזהם או מחולל מחלה כזה או אחר, הדבר מותר

שרון גוטמן טרודלר:  את זה אנחנו משאירים כמו שהוא ולכן האמירה שאנחנו מחמירים פה היא לא נכונה

שרון גוטמן טרודלר:  מה שהגורם המקצוע של משרד הבריאות מתחייב וגם מוכן מעבר לנדרש במצב החוקי לדייק פה, שהוא לא מתכוון להחמיר מעבר גם הוא מתכוון לגבי המוצרים הספציפיים שמעוררים פה איזושהי מחלוקת או איזשהו חשש, הוא מוכן גם לתקן את זה בצורה מפורשת כרגע, אבל אין פה החמרה

שרון גוטמן טרודלר:  זה גם כבר המצב היום לגביכם בגלל שמשרד החקלאות דרש להחריג את המזון הגולמי

שרון גוטמן טרודלר:  אילו לפני שנה וחצי היינו מאמצים את אירופה על אותם דגים גולמיים, בשר גולמי, עוף או בקר, גם לא היה לכם בכלל פה מה לטעון

שרון גוטמן טרודלר:  אנחנו משאירים את המצב הקיים

שרון גוטמן טרודלר:  אנחנו לא מחמירים אותו, ומוכנים גם לתקן במקומות - - - 

אוריאל בוסו: תודה

נעה בן שבת: נביא את המסך המתוקן לדיון הבא

נעה בן שבת:  אם יש לכם הצעה לתיקון, יש לכם הסכמות - - -      

פנינה אורן שנידור: אנחנו חושבים לטובת כולנו שנכון לאמץ את הדין האירופי

פנינה אורן שנידור:  אפשר לעשות לו תיקונים, החרגות לכל המזון

ששון גואטה: אבל באירופה זה לא ככה

ששון גואטה:  היא מסבירה

נעה בן שבת: אולי נסביר מה קרה ב-2001 ומה כתוב היום בחוק

נעה בן שבת:  בחוק שפותחים אותו היום יש לנו טור ג' בתוך אותה תוספת שנייה

נעה בן שבת:  טור ג' אומר מה מוחרג

נעה בן שבת:  מה מוחרג? הבשר הגולמי

נעה בן שבת:  הוא מוחרג מהאימוץ של ההוראות האירופיות לעניין הזה, והמשמעות היא שנשאר לגביו הדין הישראלי

נעה בן שבת:  הדין הישראלי אומר היום שאסור שיהיו מחוללי מחלה, אז אם אין מחוללי מחלה אלא ברמה שהותרה

נעה בן שבת:  זה מה שהסבירה שרון גוטמן לגבי המצב הקיים

נעה בן שבת:  הם אומרים לך, אם היית מאמץ על כל המוצרים החקלאיים, הכול היה אירופה

נעה בן שבת:  לא אימצתם את אירופה? הם אומרים, אנחנו מוכנים

נעה בן שבת:  אנחנו נביא לכם בנוסח, יהיה לכם כוכבית, יוסבר שהדגים ויוסבר שהבשר שהוא לא בשר טחון, לפי אותן הוראות - - -      

ששון גואטה: אבל מחוללי מחלה זה באופן כללי

ששון גואטה:  אם זה מוגדר שזה סלמונלה אפס, אז זה אומר שזה כן נמצא

ששון גואטה:  זה שהם אומרים שהם לא יהפכו את זה, זה לא עוזר שמחר בבוקר לא יאכפו את זה

אוריאל בוסו: מה תפקידך?     

מוטי שמקה: אני יושב-ראש העמותה של מפעלי הבשר הקטנים והבינוניים בארץ

אוריאל בוסו: אוקיי

אוריאל בוסו:  חשוב שכל אחד שעולה לדבר, יציג גם מה הוא עושה, גם לשם הגילוי הנאות וגם כדי שנדע מי עומד מאחורי מה, אם זה יבואן או משווק או לוביסט

אוריאל בוסו:  זה מנהלי הוועדה

אוריאל בוסו:       חבר הכנסת גואטה, רוצה להתייחס כרגע?     

ששון גואטה: אני אומר, אם זה מוגדר בחוק בטיחות מזון וזה סלמונלה אפס, אז זה באופן כללי

ששון גואטה:  זה שהם אומרים שלא יאכפו את זה, זה לא עוזר לי שמחר בבוקר יאכפו את זה

ששון גואטה:  מניסיון, ב-2015 כשנכנס חוק המזון וקבעו את הקריטריונים למפעלי בשר כמו שהגדרת, שיהיה במפעל בשר עצמאות לטפל בכל הנושא של הבשר, בסוף הכניסו לנו את תאגיד וטרינרי לפקח על מפעלי הבשר וכפל רגולציה למפעלי הבשר

ששון גואטה:  את יודעת כמה מפעלים נסגרו? 30% מהשוק

נעה בן שבת: זה לא היה איזה משהו שהוחבא

נעה בן שבת:  תאגיד הפיקוח הווטרינרי זה היה הרפורמה

ששון גואטה: זה התחיל ככה

ששון גואטה:  ב-2015 זה נקבע וב-2020 יישמו את זה

ששון גואטה:  זה נקבע בחוק

ששון גואטה:  זה מה שאנחנו מפחדים, שזה לא יקבע פה בחוק

נעה בן שבת: אנחנו כרגע מדברים על הנושא של מחוללי מחלה

נעה בן שבת:  בנוסח הנוכחי יש פירוט של המחוללים

נעה בן שבת:  זה היה גם קודם מחולל מחלה

נעה בן שבת:  זה העניין

חגית אייגרמן: אם אפשר, אדוני?     

אוריאל בוסו: כן

חגית אייגרמן: אני עורכת דין במשרד החקלאות

חגית אייגרמן:  הפרשנות שלנו היא קצת שונה מהפרשנות של משרד הבריאות מכיוון שמחולל מחלה במוצר שעוד נדרש לעבור טיפול תרמי, זה עוד לא מחולל מחלה, ולכן הפרשנות שלנו היא שנכון להיום המצב הוא שונה ממה שקובעים פה, אבל מכיוון שאני מבינה שיש כוונה לעשות איזה שהן החרגות, אז אני חושבת שאין טעם שניכנס לוויכוח המשפטי הזה

גל ברנס: רק אולי לשם הבהירות המשפטית

גל ברנס:  יש פה חוק של משרד הבריאות פלוס נציג ממשרד המשפטים שיכולים להגיד את העמדה המשפטית לגבי החוק שלהם

זיוה חממא: אני מנהלת המחלקה לניהול סיכונים במזון במשרד הבריאות

זיוה חממא:  אני רק אתייחס ואדייק את מה שחגית ממשרד החקלאות אמרה

זיוה חממא:  מחוללי מחלה הם מחוללי מחלה כשלעצמם

זיוה חממא:  סלמונלה, ליסטריה הם מחוללי מחלה

זיוה חממא:  מה שאת מדברת עליו זה האם הם מהווים סיכון לבריאות הציבור, וזה משהו אחר לגמרי

זיוה חממא:  גם אנחנו מתייחסים לזה בדיוק בהבחנה בין שני הדברים האלה

אוריאל בוסו: אוקיי

נעה בן שבת: לכן אתם למשל עושים את ההבדל בין מיועד לבישול לבין לא מיועד לבישול

פנינה אורן שנידור: לגמרי, אם זה נע או לא נע

ששון גואטה: אז מה הבעיה?     

נעה בן שבת: אני מבינה שאין בעיה

נעה בן שבת:  אני מבינה שיש הסכמה של משרד הבריאות להכניס איזושהי הסתייגות

ששון גואטה: למה באנו לוועדה? מה הם רוצים, שנעביר בוועדה - - -      

נעה בן שבת: הבנתי שאין הצבעות היום

אוריאל בוסו: אין הצבעות, ששון

אוריאל בוסו:  אנחנו דנים היום, לומדים את העסק

אוריאל בוסו:  אנחנו נשתדל להביא בסוף נוסח מוסכם בין משרד הבריאות למשרד החקלאות

אוריאל בוסו:  אתה ראית שיש פה איזה פתיחות מסוימת

אוריאל בוסו:  כך היה לי גם בדיונים אחרים אבל בסוף נגיע לנוסח

אוריאל בוסו:  המטרה שלנו לא לפגוע לא בחקלאות, לא בייבוא, לא בייצור המקומי, לצד זה שאנחנו רוצים להוזיל את יוקר המחיה ולשמור על בריאות הציבור

אלון שוסטר: אני מבין שאנחנו כנראה נתכנס לקראת סשן נוסף אחרי שיהיה ההידברות בנושא אחוזי מחוללי המחלה

אלון שוסטר:  יש נושא אחר של אורך חיי מדף שהוא שנוי במחלוקת, או יש נושאים אחרים שהם שנויים במחלוקת?      

פנינה אורן שנידור: לא שידוע לנו

אלון שוסטר: אוקיי

אוריאל בוסו: תיכף נשמע

אוריאל בוסו:  זה מהמשתתפים, לא בין המשרדים

אוריאל בוסו:       משרד המשפטים רוצה להתייחס, עו"ד שי סומך?      

שי סומך: 	כמו שנאמר כאן, במחלוקת בין משרד החקלאות למשרד הבריאות יש נכונות של משרד הבריאות לעשות תיקונים בנושא של מחוללי המחלה

שי סומך:  אני מציע שהיושב-ראש יסמיך את הגורמים המקצועיים והמשפטיים להכין נוסח מתוקן

אוריאל בוסו: בהחלט

שי סומך: קודם כל הגורמים המקצועיים, ונוכל להביא את זה לקראת הדיון הבא או הדיונים הבאים

שי סומך:  אני חושב שזה הסכמה מבורכת

שי סומך:      אני רוצה רק להגיד כמה דברים

שי סומך:  אנחנו כבר באמת עוסקים מאז 2015 ברפורמות בתחום המזון

שי סומך:  במסגרת האיזון בין בריאות הציבור לבין יוקר המחיה נושא מאוד חשוב הוא נושא האכיפה

שי סומך:  לאורך כל הדרך המשוואה הייתה שמצד אחד מקלים על הרגולציה ומורידים את יוקר המחיה, אבל מצד שני במסגרת האיזונים יש את החלק של האכיפה

שי סומך:  בשנת 2021 היה מהלך מאוד חדשני ותקדימי של אימוץ הדין האירופי בשלושה תחומים

שי סומך:  האימוץ הזה היה מאוד מורכב

שי סומך:  נלקח כאן איזשהו סיכון מבחינת הממשלה ומבחינת משרד הבריאות, שאנחנו מעבירים צד אחד של האימוץ ב-2021 והחלק השני של האכיפה יהיה בהמשך

שי סומך:  זה היה איזשהו סיכון כי שני הדברים שלובים אחד בשני

שי סומך:  אני שמח שבסופו של דבר משרד האוצר כאן באמת סייע

שי סומך:  הוא גם הוסיף עובד למשרד המשפטים שיטפל בנושא הזה

שי סומך:  זה מאוד מורכב היה לטפל בחלק של האכיפה, והוא גם עמד על זה שהחלק השני ייכנס לחוק ההסדרים

שי סומך:  בסופו של דבר כנראה שהסיכון השתלם כי אנחנו עכשיו נמצאים בחקיקה המשלימה שמסדירה את אותו חלק חשוב של האכיפה שאמור לאזן את הסיכונים שיש במהלך של ההקלה על הרגולציה

אוריאל בוסו: אוקיי, תודה רבה

אוריאל בוסו:      אגף הכלכלה במשרד החוץ

אודי אביבי: היי, קיבלנו התראה אפס היום בבוקר למעשה, אז אני מתנצל מראש

אודי אביבי:  אני מאגף כלכלה של משרד החוץ

אודי אביבי:  מה שחשוב לנו להבין, אם היצואנים מחו"ל יתפסו את זה כהקלה או כהכבדה, ואני רואה שאין פה איזושהי תמימות דעים

אודי אביבי:  להערכתנו יהיו לזה השלכות מדיניות רבות

נעה בן שבת: מה זה יצואנים מחו"ל, אתה יכול להסביר?     

אודי אביבי: יבואנים מהארץ

נעה בן שבת: מי שמייבא, היבואנים

אודי אביבי: נכון

אודי אביבי:  אם אני מדבר על המדינות שאנחנו רוכשים מהם בעיקר, מרקוסור, ארגנטינה, ברזיל, אורוגוואי, פרגוואי, אנחנו מביאים אחוזים מאוד גבוהים מברזיל ומארגנטינה של בשר

אודי אביבי:  זה יכול להשליך לשלילה על היחסים המדיניים שלנו עם המדינות האלה

אודי אביבי:  אני רוצה להזכיר שלמשל עם ארגנטינה אנחנו קיבלנו החרגה

אודי אביבי:  הם אסרו על ייצוא הבשר לכל העולם והחריגו את ישראל באישור מיוחד כדי שיהיה לנו אספקה שוטפת של בשר

אודי אביבי:  אורוגוואי זה נושא מהותי מאוד למדינה מאוד ידידותית לישראל במיוחד בזירה המולטילטרלית וגם מזה אנחנו חוששים שיכולות להיות לזה השלכות שליליות

אוריאל בוסו: על איזה נקודה בעיקר, על אורך חיי מדף או על הסלמונלה?     

אודי אביבי: על היכולת לייבא

אודי אביבי:  המצד שלהם על היכולת לייצא

אוריאל בוסו: לא אמור להשתנות

אודי אביבי: זה מה שאנחנו נשמח באמת להבין ולשמוע גם את משרד החקלאות

נעה בן שבת: גל הסביר לנו שזה הקלה ליבואנים

נעה בן שבת:  אולי תסביר

גל ברנס: רק לעשות פה סדר

גל ברנס:  זה הצעת חוק ממשלתית

גל ברנס:  היא על דעת הממשלה, היא על דעת שר החוץ, היא על דעת שר החקלאות, היא על דעת שר הבריאות, היא על דעת שר האוצר ועל דעת כל השרים הרלוונטיים בממשלה

גל ברנס:  כמובן שלא אמורה להיות פה שום פגיעה ביבואנים

גל ברנס:  להיפך, הדברים פה אמורים בחלקם לעזור ליבואנים

גל ברנס:  מתאימים את הרגולציה הישראלית לרגולציה המקובלת בחו"ל

גל ברנס:  מאריכים להם את ימי המדף

גל ברנס:  הם עוזרים גם ליצרנים המקומיים בהיבטים האלה, ולא ברור לי למה שתהיה פה איזושהי פגיעה ואיזושהי התנגדות מאי אילו מדינות בחו"ל

גל ברנס:  זה בדיוק מה שבאנו להבין, במיוחד בנושא של הסלמונלה, אם זה יגרום להם לאיזושהי הכבדה ביכולת לספק בשר לישראל

אוריאל בוסו: כל חוק ההסדרים, משרד האוצר עומד מול הגורמים הרלוונטיים לכל תחום ועניין

גל ברנס: אני אומר, זו הערה שלא התקבלה מעולם

גל ברנס:  לא נעשה פה דברים שהיה איזושהי מחלוקת ואז הצביעו על הדבר הזה

אוריאל בוסו: כי הם לא ידעו

אוריאל בוסו:  פתאום עכשיו הוא לומד את הדברים

אודי אביבי: כאמור, אנחנו קיבלנו את ההודעה הזאת היום בבוקר והתנצלתי מראש

אודי אביבי:  אני רוצה להסביר

אודי אביבי:  אנחנו כרגע נמצאים במשא ומתן מאוד קריטי, בשיתוף פעולה עם משרד הכלכלה

אודי אביבי:  למעשה משרד הכלכלה מוביל אותו, עם מרקוסור על הסכם אזור סחר חופשי

אודי אביבי:  יש לזה גם השלכות כלכליות רחבות וגם השלכות מדיניות רחבות, במיוחד גם לאור שינוי הממשל שחלו לאחרונה בברזיל למשל, לכן הנושא הוא קריטי עבורנו

אודי אביבי:  אנחנו מעריכים שהיינו צריכים להיות חלק מהשיח הזה הרבה קודם ונשמח להשתלב בו כעת

גל ברנס: ההצעה פורסמה להערות הציבור כנוסח מחליטים כהחלטת ממשלה

גל ברנס:  ההצעה נידונה יחד עם כל משרדי הממשלה

גל ברנס:  ההצעה פורסמה להערות הציבור

גל ברנס:  כולם העירו

נעה בן שבת: אם מנסה להבין מה שאתה אומר

נעה בן שבת:  האם אתה אומר שההסכם החדש שאתם הולכים להגיע, הסכם הסחר החופשי יחייב עכשיו לאמץ את החקיקה שיש עם דרום אמריקה? מה בעצם הדברים שאתה מנסה להגיד?      

אודי אביבי: אני אומר שאם מדינות בדרום אמריקה, בפרט בברזיל ובארגנטינה ירגישו שהוכבד עליהם ייצוא הבשר לישראל, יהיה לזה השלכות מהירות מדיניות שליליות על היחסים שלנו

אודי אביבי:  אני לא טוען שזה המצב

אודי אביבי:  אנחנו מנסים להבין אם זה יהיה המצב כדי להיערך לזה, להתכונן ולגבש עמדה משרדית

אודי אביבי:  אני לא באתי פה עם עמדה מגובשת

אודי אביבי:  אנחנו באים ללמוד את הנושא

אודי אביבי:  אם היינו מוזמנים, היינו יכולים ללמוד

נעה בן שבת: המצב הקיים היום הוסבר

נעה בן שבת:  אני מבינה שיש איזה שהן מחלוקות

נעה בן שבת:  הוסבר שמוכנים אפילו ללכת ולהקל ממנו בהתאמה להוראות של האיחוד האירופי

נעה בן שבת:  זה מה שהוסבר ואנחנו נצפה לראות את הנוסח ואיך הם מתכוונים לעשות את זה

נעה בן שבת:  אין פה הכבדה מהמצב הקיים לפי מה שאתם אומרים, נכון? זה מה שאני מבינה

גל ברנס: לחזק את עמדת היועצת המשפטית

גל ברנס:  אין פה החמרה

גל ברנס:  להיפך, יש פה הקלות

גל ברנס:  אותן מדינות שמדובר עליהן אמורות להיות מאוד מרוצות מהחוק שיאושר פה

גל ברנס:  זה לטובתם

גל ברנס:  זה אמור לשפר את יכולתנו לחתום הסכם סחר

גל ברנס:  זה בדיוק להיפך מהחששות שהובעו פה

גל ברנס:  אנחנו כמובן בעד הסכמי סחר

גל ברנס:  גם אנחנו רוצים לעזור ליצואנים הישראלים וגם להוריד את יוקר המחיה על הדרך

גל ברנס:  הסכמי סחר הם טובים למדינה וזה עמדתנו, כאמור לעזור לשפר את מצבנו

אוריאל בוסו: אוקיי, שמענו את ההערות בהחלט

אלון שוסטר: היושב-ראש, רק צריך לשים לב שברגע שעוסקים בנושאים האלו, אז צריכים לבדוק מה המשמעות על הייצור המקומי, הייצור של הישראלים

אלון שוסטר:  לא דיברנו

אלון שוסטר:  את זה אני עוד לא מכיר

ששון גואטה: האוצר, פחות מעניין אותו מהייצור המקומי

אלון שוסטר: מעניין

גל ברנס: גם הייצור המקומי מעניין את משרד האוצר

גל ברנס:  גם כשנידון החוק הזה בפעמים הקודמות ניתנו פה המון הקלות לייצור המקומי

גל ברנס:  עמדתנו החד משמעית היא שאנחנו בעד כמובן העסקים במדינת ישראל

אוריאל בוסו: אני מבקש לקראת הדיון הבא, כמובן שאגף הכלכלה במשרד החוץ יהיה מסונכרן עם משרד הבריאות ומשרד החקלאות לדעת שאין איזה מוקש בדרך שאנחנו נצטרך אחר כך לדלג עליו

אוריאל בוסו:  בהחלט הערה חשובה

אוריאל בוסו:  תודה

רז הילמן: אם אפשר התייחסות לנושא הזה

אוריאל בוסו: מה השם?     

רז הילמן: אני מלשכת המסחר

רז הילמן:  מהיכרותי עם הנפשות פה, אם אתה בקשר עם תעשייני מזון במרקוסור ואם יש להם התייחסויות לקשיים בייצוא לישראל, אז האנשים פה ישמחו לשמוע, גם אני, ונשמח גם לעזור להסיר חסמים אם יש, כי זאת המטרה של כולנו

אודי אביבי: חשוב לי להבהיר

אודי אביבי:  לא באתי וטענתי שעכשיו בעד ולא טענתי את ההיפך

אודי אביבי:  אנחנו רוצים ללמוד את הנושא כי אנחנו יודעים שיהיו לזה השלכות מדיניות, ונושא הבשר זה משהו רגיש

רז הילמן: אני פשוט אומר, אם יש בעיות, תגיד ואולי נוכל לטפל גם בעוד בעיות

אודי אביבי: אם אנחנו נשתלב בשיח, אנחנו נשמח

אוריאל בוסו: תודה

אוריאל בוסו:  התאחדות התעשיינים, אביב חצבני

אביב חצבני: בוקר טוב לכולם, תודה רבה על זכות הדיבור

אביב חצבני:  אני אתחיל דווקא בנושא של מזהמים בחומר גלם

אביב חצבני:  אנחנו מבינים את הכוונות של פנינה ודיברנו לפני כן שאין כוונה באמת לאכוף בחומר גלם גולמי וכדומה

אביב חצבני:  לצד זאת הדיון פה שהיה בנושא של ההבהרה בחקיקה וכן הלאה הוא חשוב לנו, ולו מהסיבה הפשוטה שבסוף החברות בקצה עובדות עם יועצים משפטיים ורוצות לעבוד לפי חוק

אביב חצבני:  גם אם אין אכיפה וגם אם הכוונות טהורות ואנחנו יודעים שהכוונות טהורות, זה חייב להיות מובהר גם אם זה בהוראת שעה עד שהמשרדים יסכימו ביניהם בצוות המשותף וכן הלאה, כי החקיקה הזו נכנסה ב-1

אביב חצבני: 1

אביב חצבני: 2023

אביב חצבני:  זה בהיבט הזה

אביב חצבני:      נושא נוסף, אדוני, ואין על זה מחלוקת, זה עלה גם בדיון הקודם

אביב חצבני:  חשוב לנו לראות את התיקון של הארכת הוראות המעבר עד ה-31

אביב חצבני: 3

אביב חצבני: 2024 מבחינה הזו

אביב חצבני:  פשוט לא ראינו את זה מה שנקרא בנוסח

נעה בן שבת: הוא מופיע בנוסח לדיון

אביב חצבני: בגלל שהוא עלה דקה לפני הדיון, אז יכול להיות שאני פספסתי, אני מודה, אז בגלל זה אני מציין את זה

אביב חצבני:       דיברנו על הנושא של הוועדה והמחלוקות בין המשרדים

אביב חצבני:  אם יש דרך כלשהי שהוועדה תוודא שיש מועד סיום לאותו צוות משותף בין המשרדים, אנחנו נודה, כי אני מזכיר, כרגע אנחנו עומדים כתעשיית מזון באנומליה

אביב חצבני:  חקלאות, לא חל לגביה

אביב חצבני:  מוצר סופי, חל לגביו

אביב חצבני:  דיברנו על זה גם בדיון הקודם

אביב חצבני:  מתריעים על הנושא הזה פעם נוספת

אביב חצבני:       עוד שני נושאים שחשובים לנו וגם עליהם דיברנו יחד עם חברינו מלשכות המסחר, ואני בטוח שהם ירחיבו

אביב חצבני:  בהנחה ומחר יש הקלות רגולטוריות בהוראות המאומצות באירופה ורוצים לאמץ את ההקלות הללו פה, אין שום סיבה בעולם, כבודו, שזה יצטרך לעבור אישור שר, צו וכן הלאה

אביב חצבני:  אפשר לתת את הסמכות פה לפנינה בשירות המזון, בהליך מהיר ככל שמדובר בהקלה, לאמץ את זה כמה שיותר מהר

אביב חצבני:  זה יעזור לכל העסקים מיצרנים, יבואנים, קמעונאים, אני מניח

אביב חצבני:  אני מניח שגם החברים שלי יתייחסו לזה

אביב חצבני:  מן הצד השני, כמובן שלשמר את היכולת להחריג לצורך העניין אימוץ תקנות ככל שמדובר בהחמרה נניח, ואז זה ישמור על האפשרות באמת לווסת את הדברים הללו

אביב חצבני:  אנחנו מאוד נשמח לתיקונים הללו

אביב חצבני:  מופיע גם בנייר העמדה שלנו

אביב חצבני:  תודה

אוריאל בוסו: תודה רבה

אוריאל בוסו:       רז הילמן, איגוד לשכות המסחר

רז הילמן: בוקר טוב, קודם כל אני באמת מברך על ההתקדמות של הרפורמה הזאת

רז הילמן:  זאת רפורמה שאנחנו כבר הרבה שנים רצינו שתקרה ורובה באמת עברה בחוק ההסדרים הקודם

רז הילמן:  כרגע ממשיכים עם צעדים נוספים בכיוון הזה ואנחנו מאוד בעד, ובאמת שיתוף הפעולה עם המשרדים כדי לגבש את הרפורמה הזאת הוא מצוין

רז הילמן:      אני רוצה להתייחס לנקודה אחת

רז הילמן:  לא נעבור עכשיו על נייר העמדה שלנו כי אני חושב שיותר נכון שנעיר כשנגיע לסעיפים הרלוונטיים, אבל יש נושא אחד שהוא נושא רוחבי יותר ונושא שהוא עקרוני יותר וזה נושא האגרות

רז הילמן:  היום כשמייבאים מזון לישראל נדרשים בתשלום אגרה גם בשלב או אישור מוקדם או בבקשה לאישור קבלת הודעה בשביל לייבא מוצרי מזון שונים לישראל, וגם מידי משלוח צריך לשלם אגרות

רז הילמן:  האגרות האלה הן אגרות שמצטברות לכמה עשרות מיליוני שקלים

רז הילמן:  אני מניח שלמשרדי הממשלה יש את הנתונים המדויקים, וזה עלות שלדעתנו היא מיותרת

רז הילמן:  היא מיותרת בפרט שעכשיו, לפחות במסלול האירופי האחריות בצורה הרבה יותר רבה מוטלת על העוסק, על היבואן הנאות

רז הילמן:  בדומה למה שעשו עם התמרוקים, שם החליטו לבטל את האגרות, אפשר גם כאן לעשות את זה

רז הילמן:  זה צעד נוסף, זה בשורה שהוועדה הזו יכולה לתת בהיבט של מאבק ביוקר המחיה

רז הילמן:       אני רוצה להגיד גם שהעלות השולית של האגרות דווקא ליבואנים הקטנים יותר היא רבה יותר

רז הילמן:  גם כאן אנחנו נותנים איזושהי הקלה לאותם עוסקים שעליהם האגרה הזאת יותר מכבידה, להביא יותר היצע ולייצר כאן יותר תחרות

רז הילמן:  אני מאוד אשמח אם הוועדה תרים את הכפפה הזאת ואולי גם משרד האוצר יתגייס ויהיה אפשר להביא בשורה בנושא הזה

רז הילמן:  תודה

אוריאל בוסו: תודה רבה

אוריאל בוסו:      עמיחי גילר, ארגון מגדלי הדגים

עמיחי שיקלי: שלום

עמיחי שיקלי:  התואר הכי חשוב שלי כיום זה פנסיונר במשך שלושה חודשים

עמיחי שיקלי:  אני במשך שמונה השנים האחרונות ליוויתי בארגון מגדלי דגים בתור סגן המנהל או יושב-ראש שולחן המגדלים את כל הדיונים על הרפורמות של המדגה

עמיחי שיקלי:  אני אומר לכם פה דבר מאוד פשוט

עמיחי שיקלי:  כל הרפורמות האלה, כשדברים נעשו לא בהסכמה עם המגדלים, הביאו לזה שהמחיר לצרכן עלה והמחיר למגדלים ירד

עמיחי שיקלי:  חד וחלק

עמיחי שיקלי:  אפשר להוכיח את זה באלפי טבלאות ואלפי מספרים

עמיחי שיקלי:       נניח משרד התחבורה מחר יחליט שנוסעים רק 60 קמ"ש בכביש 6, אבל תהיה הקלה למי שנכנס לכביש ממקום זה שהוא יוכל לנסוע 120

עמיחי שיקלי:  בשביל מה? לא לחינם לדעתי פנינה לא הביאה מה קורה בחקיקה בדגים

עמיחי שיקלי:  אין דבר כזה בדגים ואני 40 שנים בתחום הדגים

עמיחי שיקלי:  אני ביולוג במקצועי

עמיחי שיקלי:  אין דבר כזה שאין ליסטריה ואין סלמונלה

עמיחי שיקלי:  לא קיים דבר כזה

עמיחי שיקלי:       כדי למצוא את הסלמונלה והליסטריה זה תהליך שבמושגים של מדינת ישראל לוקח יומיים-שלושה לפחות

עמיחי שיקלי:  מה קורה עם הדגים עד אז? הפג תוקף שלהם כמעט מגיע

עמיחי שיקלי:  מכיוון שבחוץ לארץ לא עושים את הבדיקות האלה אז הדגים לארץ כמו דברים אחרים שהגשנו בזמנו בג"ץ על העניין ואמרו לנו, אתם צודקים אבל אנחנו לא מתערבים בעבודת משרד הבריאות

עמיחי שיקלי:  מה המשמעות? שהדגים יגיעו, ואני לא מדברים על הדברים האחרים כי אני לא מבין בהם יותר מידי אבל אני מניח שזה דומה

עמיחי שיקלי:  הדגים מחוץ לארץ ימשיכו להגיע בלי בדיקה של סלמנולה וליסטריה

עמיחי שיקלי:  יש איזה הבטחה עמומה, אולי עכשיו יממשו אותה בכתב לפי הדיון פה, שבינתיים לא יגעו בדגים, אבל אם הדגים, יתחילו לבדוק אותם סלמונלה וליסטריה, המשמעות הפשוטה שכל הדגים מעוכבים יומיים-שלושה, וגם אם הפג תוקף שלהם הוא חמישה ימים או שבעה ימים, אז הם כבר לא באותה איכות אחרי שלושה ימים

עמיחי שיקלי:  בקיצור, מוסיפים למגדלים עוד עלויות

עמיחי שיקלי:      העסק פה מצחיק

עמיחי שיקלי:  אנחנו במדינת ישראל ירדנו מ-18,000 טון גידול דגים אנחנו עכשיו ב-12,000-13,000 תלוי איך סופרים את זה

עמיחי שיקלי:  מה המדינה רוצה לכל הרוחות? אני אומר את זה בצורה הכי כואבת

עמיחי שיקלי:  שמעתי את כל ההסברים של פנינה ואני מקווה שיחריגו וכל זה, אבל דחילק, תנו לנו לחיות

עמיחי שיקלי:  אני כבר לא מכיר את הנציג החדש של האוצר דיונים איתנו, עם המגדלים על המשך התמיכה, לצערי אני אומר, כי היה לי ניסיון של שמונה שנים בדיונים האלה

עמיחי שיקלי:  לא מקשיבים לנו

עמיחי שיקלי:  אני אומר את זה פה לכולם שידעו

עמיחי שיקלי:  זה לא קשור לוועדה הזאת

עמיחי שיקלי:  לא מקשיבים למה שאנחנו אומרים

עמיחי שיקלי:  ענף המדגה הצטמצם מ-25,000 דונם ל-18,000 דונם

עמיחי שיקלי:  הרבה פחות מים בעמק בית שאן, בגליל

עמיחי שיקלי:  בקיצור, אני אומר עוד פעם, אם יחריגו את הכול והכול ייכתב בחוק, אבל בשביל מה לעשות את ההחרגה הזאת אם באירופה לא משתמשים בדבר הזה לדגים? לא מבין

פנינה אורן שנידור: אני רק רוצה לבוא ולהסביר לך שהחקיקה שלנו היא לא חלה רק על דגים אלא על כלל המזון, ופה אנחנו נותנים לך את ההברה

עמיחי שיקלי: תני לי את הזכות, אני ממגדלי הדגים

עמיחי שיקלי:  אולי הם יגידו משהו אחר, אני לא יודע

עמיחי שיקלי:  אני ממגדלי הדגים

ששון גואטה: לא יהיה ייצור מקומי

ששון גואטה:  אנחנו רואים את השום

ששון גואטה:  השום ירד ב-80% ממה שפעם שעברה עם הגזירות של משרד הבריאות, והנה עכשיו עם הדגים, מה שהוא מספר לכם

ששון גואטה:  אנחנו הולכים ונעלמים

ששון גואטה:  לא יהיה ייצור מקומי, הכול נייבא

עמיחי שיקלי: אם החריגה תיכתב, תשבו ביניכם ותגיעו, בסדר, אין לי בעיה, אבל ההרגשה שלי שכל פעם שמשהו קורה, בדגים יש הקלות ליבואני הדגים ולנו הכול עולה יותר ואתם לא מביאים להורדת המחיר בשוק

גל ברנס: אין חוק אחד ליבואנים וחוק אחד ליצרנים

גל ברנס:  החוק הוא זהה לכולם

גל ברנס:  אין הבחנות בהיבטים האלה

גל ברנס:  הכללים הרגולטורים הם כמובן זהים

גל ברנס:  אנחנו לא מפלים בין אף אחד

גל ברנס:  הדברים נכונים לכולם והחוק הזה זה חוק שעוסק ברגולציה

גל ברנס:  הוא לא עוסק בשום דבר אחר

גל ברנס:  הוא עוסק בבטיחות המזון של הציבור ואנחנו לא עושים הבחנה לא בין היצרן ליבואן ולא שום דבר כזה

אוריאל בוסו: תודה רבה

אוריאל בוסו:      מוטי אלקבץ, מזכ"ל ארגון מגדלי העופות

מוטי אלקבץ: אני רוצה לברך קודם על המצגת שפנינה הציגה, אבל לצערי מן הסתם ולעומתה ריבה העלתה את המחלוקת העיקרית שבין החוק ששם כתוב שהדרישה תהיה של סלמונלה אפס לבין מה שקורה בפועל

מוטי אלקבץ:  אני חושב שמן הראוי היה שלהחריג את החוק מחוק ההסדרים, לפצל את זה משם, להגיע לדיון, לקיים דיון מעמיק כדי להגיע להסכמות שבהן בסוף אנחנו נוכל לחיות גם כיצרנים, גם כמגדלים ושגם הציבור בעצם יהנה מתוצאות החוק הזה

מוטי אלקבץ:       אני מבין את משרד הבריאות

מוטי אלקבץ:  יחד עם זאת, משרד האוצר כרגיל ממשיך ופועל לכאורה להקל ברגולציה אבל מה שיקרה כאן בהארכת חיי המדף באמצעות היצרנים, בעיקר זה מכוון ליבואנים, אז מה שיקרה זה בעצם יקל על היבואנים בחיי מדף

מוטי אלקבץ:  אני מדבר על העוף ועל הביצים

גל ברנס: אנחנו לא מכירים שיש ייבוא עוף לישראל

גל ברנס:  יצרנים בישראל דווקא יש

מוטי אלקבץ: תלוי באיזה רמה אתה תאפשר הקלה בנושא של חיי מדף

נעה בן שבת: חיי מדף מתייחס גם לביצים? הייתה הוראה בהצעות המחליטים אבל זה ירד

גל ברנס: ביצים זה נושא שהוא כן מוסדר ברגולציה האירופית

גל ברנס:  בביצים לא היצרן קובע

גל ברנס:  בישראל זה מצב שונה, זה קבוע בתקנות

נעה בן שבת: אבל הם כולם הוחרגו בטור ג'

גל ברנס: נכון, כי ביצים, יש נושא יותר מורכב שאנחנו עוד לומדים ואין פה הצעה

מוטי אלקבץ: גל, לצערי אני רוצה לחזק את חברי מהדגים

מוטי אלקבץ:  בסופו של יום מה שקורה זה שהייבוא הולך וגדל, הייצור המקומי הולך וקטן וציבור הצרכנים בישראל לא נהנה מזה

מוטי אלקבץ:  מי שנהנה מזה, זה מעשיר את כיסם של היבואנים וככה זה פועל

אוריאל בוסו: כשמדברים על ייבוא של דגים לדוגמה, חוץ מהסלמון - - -      

עמיחי שיקלי: מה זה חוץ מהסלמון? הייבוא העיקרי שעליו ירד המכס מ-15 שקלים לקילו פילה לשקל אחד זה אמנונים

עמיחי שיקלי:  סלמון מעולם לא היה מכס

עמיחי שיקלי:  לפני חמישה חודשים או שישה חודשים הורידו את המחיר לדניס, התוצאה, המחיר בשוק בארץ עלה

קריאה: הורידו את המכס, לא את המחיר

עמיחי שיקלי: הורידו את המכס, כן

עמיחי שיקלי:  יעני הורידו את המחיר לצרכן

עמיחי שיקלי:  המחיר לצרכן, אותם חמישה חודשים ויש לנו הוכחות לזה, עלה

עמיחי שיקלי:  זה סתם, זה לא קשור לדיון פה, אבל זה דוגמה

עמיחי שיקלי:  כשרפורמה לא נעשית בהסכמה או לא מדברים אותה עד הסוף או לא סגורה עד הסוף, אז יש בעיה

עמיחי שיקלי:  אמנם אנחנו לא כל כך מגדלים דניס, אבל אם הדניס, היבואנים מביאים אותו במחיר יותר נמוך כי הם משלמים פחות מכס, אז הם קונים פחות מהדגים שלנו

עמיחי שיקלי:  מאוד פשוט

אוריאל בוסו: אוקיי, תודה

אוהד טל: מושט לא מתחרה עם הדניס

אוהד טל:  מושט זה מושט, דניס זה דניס

עמיחי שיקלי: אני אומר לך שהוא כן

אוהד טל: ואני טוען שלא

עמיחי שיקלי: אדי, על כל 1,000 טון שמביאים דניס - - -      

גל ברנס: המכס כמו שנאמר, ירד ב-2016 על אמנון, בורי וקרפיון

גל ברנס:  המחירים מאז ירדו משמעותית

גל ברנס:  אחד המוצרים היחידים בשנים האחרונות שמחיריהם ירדו זה בדיוק אותם מוצרים שירד עליהם מכס ב-2016

גל ברנס:  ניתנה כמובן גם תמיכה לשוק המקומי

גל ברנס:  היא עדיין ניתנת

אוריאל בוסו: תודה

עמיחי שיקלי: המחירים לא ירדו

עמיחי שיקלי:  רק של הקפוא ירד

אוריאל בוסו: חתאם דבאח, דבאח קצביות

באסם דבאח: שלום, אני משנה למנכ"ל של חברת באסם דבאח

באסם דבאח:  אנחנו חברה שעוסקת בתחום ייבוא בעלי חיים, שחיטה ושיווק בשר טרי בפריסה ארצית בכל הארץ

באסם דבאח:  אנחנו מכירים את התחום טוב מאוד

באסם דבאח:  על זה גדלנו מילדות

באסם דבאח:       קטונתי מלדבר בשאלות של מומחיות על הנושא של הסלמונלה

באסם דבאח:  אני משאיר את זה לגורמים המקצועיים שיביעו את דעתם כאן, אבל כן רציתי להביע את דעתי במישור הפרקטי

באסם דבאח:  בוא נתחיל בעניין של הכפל הרגולטורי כאן

אוריאל בוסו: אתה רוצה להתמקד כרגע בייבוא או בייצור המקומי שלך?     

באסם דבאח: גם וגם

באסם דבאח:  אני מדבר גם בייצור וגם בייבוא

באסם דבאח:  אני מקווה שאני אצליח לגעת בכל הנקודות

באסם דבאח:  בואו נתחיל בעניין של הכפל הרגולטורי

באסם דבאח:  עצם העובדה שאנחנו נמצאים כאן בתור יצרנים, ואני רואה שיש שני גורמים רגולטורים שאני לא יודע למי להקשיב, לזה או לזה, זה כבר הכבדה בפני עצמה

באסם דבאח:  נכון להיום יש את משרד החקלאות, יש את השירותים הווטרינרים שעושים את עבודתם נאמנה, שמבססים את עבודתם על הממצאים בשטח

באסם דבאח:  הם אלה שמכירים את הממצאים בשטח, בשונה ממשרד הבריאות שרץ בשביל להביא מודלים מאירופה, לאמץ אותם וכאילו כאן אין רגולציה, אין חוקים, כל אדם הישר בעיניו יעשה

באסם דבאח:  כלום

באסם דבאח:  כל הזמן אני נתקל בעניין הזה שאני רואה נגיד שיש יוזמות חקיקה ורפורמות שמתעלמים ממש כאילו מהמציאות, כאילו שאין שירותים וטרינרים, אין גורם מקצועי

באסם דבאח:       מאז קום המדינה מי שאמון על התחום הזה זה משרד החקלאות, השירותים הווטרינרים

באסם דבאח:  הם עושים עבודתם נאמנה בפיקוח צמוד מרצפת הייצור

באסם דבאח:  אם אני אקח למשל אצלנו בבית המטבחיים, עובדים לא פחות מעשרה רופאים וטרינרים באופן קבוע

באסם דבאח:  כל העניין של הדיגומים, כל העניין של הפיקוח, הכול מ-א' ועד ת' ואנחנו חיים את זה ולומדים את זה על בשרינו

באסם דבאח:  לבוא היום, נגיד לקחת בתחום הסלמונלה ולהגיד, אנחנו עכשיו רוצים להוסיף עוד תקנה שמחייבת דיגום בנקודת השיווק, אני מדבר במישור הפרקטי, זה לא ישים בכלל

באסם דבאח:  הרי אם אני נגיד משחרר מבית המטבחיים נגיד לצורך הדוגמה, 50 טונות של בשר מידי יום בפריסה ארצית, והנה הגיעה נגיד הרגולטור ועשה את הדיגום בתל אביב, מה יקרה נגיד עם הבשר שכבר שווק ואפילו אולי נצרך בקריית שמונה? זה לא ישים בכלל, לכן ההקפדה והפיקוח צריכה להיות ברצפת הייצור

באסם דבאח:  יש את הגורם המקצועי האמון על הדבר הזה

באסם דבאח:  יש תוכניות בטיחות מיושמות, מאושרות שחלקן נלקח גם מהרגולציה בחוץ לארץ

באסם דבאח:       כאחד שמסתובב די הרבה בעולם ואני יודע מה קורה נגיד בבתי המטבחיים בחוץ ומה קורה בכל מפעלי הייצור שם, אני אומר שמדינת ישראל היום יכולה להיות גאה והיא צריכה להוות מודל ולא כל הזמן כאילו לבוא ביוזמות וכאילו כאן אין שום דבר

באסם דבאח:  כאילו עד היום העסק הזה התנהל בהפקר, כאשר זה לא כך

באסם דבאח:       אותו דבר אדוני בעניין של חיי המדף

באסם דבאח:  מי שצריך לקבוע חיי מדף זה מי שרואה את המוצר בעצמו

באסם דבאח:  מי שרואה את המוצר ומכיר את המקור שלו, הוא מכיר מאיזה בעל חי הוא הגיע

באסם דבאח:  יכול להיות שזה הגיע מפרה, יכול להיות מעגל צעיר, יכול להיות שיש פרמטרים ומשתנים בהקשר הזה, אבל כשיש את היצרן שמכיר את התחום הזה טוב מאוד ויש עליו את הפיקוח הרגולטורי הקבוע כפי שזה נכון להיום, למה אני צריך לבוא ולתת למשרד הבריאות שהוא יתערב נגיד בדבר הזה על עצם שהוא יושב כאילו מרחוק ומנהל את הדברים בשלט? זה לא נכון

באסם דבאח:  לדעתי זה לא ישים וזה לא נכון

באסם דבאח:  אני כן מרגיש את ההכבדה

באסם דבאח:  אני כן מרגיש את הכפילויות כאן

באסם דבאח:       בטח אדוני שמע על כל יוזמות החקיקה בעניין ייבוא בעלי החיים וכל הקריאות להפסקת הייבוא תחת נגיד הטענות המופרכות של פגיעה מיותרת ברווחת בעלי חיים

באסם דבאח:  אנחנו חיים את זה ומנהלים גם כן הגנות, אני לא רוצה להגיד מאבקים, הגנות בפני היוזמות האלה כבר חמש שנים

באסם דבאח:  גם שם כל הזמן הגישה היא כאילו כאן אין לא דין ולא דיין ולא רגולציה ולא שום דבר, כאשר זה לא ככה

באסם דבאח:  חבר'ה, זה לא ככה

באסם דבאח:  הרי לא שמעתם עד היום על אף מקרה נגיד של מישהו חס ושלום חלה או מת עקב כך שהוא צרך איזשהו מוצר בשר

באסם דבאח:  אנחנו התחלנו את השחיטה, אדוני, לפני 50 שנה

באסם דבאח:  לא היו בתי מטבחיים בכלל

באסם דבאח:  שחטנו גם עבור המגזר הערבי ושחטנו גם עבור המגזר היהודי כמעט ללא פיקוח בכלל

באסם דבאח:  ידענו לשווק את המוצרים

באסם דבאח:  צריך בסופו של דבר להאמין ליצרן

באסם דבאח:  היצרן, זה שמו הטוב

באסם דבאח:  הוא צריך לעשות את עבודתו ומלאכתו נאמנה כלפי כל אזרחי המדינה

באסם דבאח:      לעניין יוקר המחיה, אדוני

באסם דבאח:  המשוואה מבחינתי היא פשוטה

באסם דבאח:  אתם רוצים להוריד יוקר מחיה? זה לא ברפורמות האלה

באסם דבאח:  תבטלו חסמים, תבטלו אגרות, תבטלו מיסים

באסם דבאח:  תורידו מכסים

באסם דבאח:  אנחנו משלמים על כל קילו טלה חי אותו מייבאים מחוץ לארץ, 6

באסם דבאח: 22 אגורות, כאשר לעומת זאת על הבקר אנחנו לא משלמים

באסם דבאח:  תורידו את המכסים האלה

באסם דבאח:  תורידו את האגרות נגיד על כל החיסונים בתחנות ההסגר

באסם דבאח:  אנחנו משלמים עשרות מיליונים על הדברים האלה, ואז תשפטו לפי התוצאה

באסם דבאח:  זה ככה צריך להיות

באסם דבאח:      בכל הרפורמה הזו אני כן רואה שיש הכבדה

באסם דבאח:  עצם העובדה שמוסיפים נקודת דיגום זה כן ילווה באיזשהו חיוב מסוים ומי שצריך לשאת בזה זה כן היצרן או המשווק

באסם דבאח:  מי שצריך בסופו של דבר, בפועל להוציא את הכסף מהכיס זה האזרח

באסם דבאח:  זה לא אני ולא המדינה, זה האזרח

אוריאל בוסו: תודה

נעה בן שבת: אפשר לשאול לגבי הנושא של נקודת הדיגום הנוספת שאתה מדבר עליה, איפה זה מופיע? הנושא של חיי מדף, אני רואה, זה באמת אותו פרק כ"א, מציע שמי שיקבע את חיי המדף זה יהיה היצרן

באסם דבאח: אני ככה הבנתי את זה

נעה בן שבת: אני עברתי על החוק ועל הנוסח

נעה בן שבת:  לא ראיתי איזה התייחסות שמוסיפה נקודת דיגום כרגע

באסם דבאח: אני ככה הבנתי

באסם דבאח:  ד"ר ריבה, את יכולה לענות על הדבר הזה?      

אוריאל בוסו: ד"ר ריבה, את יודעת להסביר על מה הוא מתכוון שיש משהו נוסף בשרשרת?     

נעה בן שבת: של תוספת של נקודת דיגום?     

אריה בן-אליעזר: משרד החקלאות, אנחנו דוגמים בבתי שחיטה

אריה בן-אליעזר:  אנחנו מנטרים את החיידקים בהתאם לחקיקה הבין-לאומית, אירופה, ארצות הברית, כל אלה

אריה בן-אליעזר:  נקודת הדיגום לפתוגנים כמו סלמונלה, קולי ודברים כאלה זה בבית שחיטה

אריה בן-אליעזר:  כך אנחנו מונעים את השיווק של הדברים

אריה בן-אליעזר:  פה משרד הבריאות דוגם בשיווק, אז הם עכשיו עושים שינוי

אוריאל בוסו: מה שהוא אמר ברצפת הייצור שמבחינתכם - - -      

אריה בן-אליעזר: יש סביבה, יש מזון, יש כל מיני דיגומים בתוך המתקן

אוריאל בוסו: אז הוא אומר, אצלו זה בשלב הראשוני ואתם אומרים שבמשרד הבריאות זה בשלב השיווק?     

פנינה אורן שנידור: משרד הבריאות אמר במפורש שהוא לא הולך לדגום במוצרים שהם גולמיים והם מיועדים לבישול תרמי והם לא מופיעים בדין האירופי

פנינה אורן שנידור:  בעצם זה הקלה למה שקורה היום

נעה בן שבת: העניין הוא לא הנקודה הנוספת אלא שאלת הסלמונלה

באסם דבאח: אני בתור יצרן בשר גולמי, בשר טרי, אז אני בטור

ששון גואטה: מה שאתה אומר זה לא כתוב

גל ברנס: גם אנחנו, בכנות, לא מאוד מבינים מאיפה הטיעון הזה מגיע

באסם דבאח: אני גם אשמח לשמוע את דעתך בעניין הבקשה שלנו לחשוב על ביטול המכס על ייבוא החי

באסם דבאח:  אתה אומר, הורדנו, ביטלנו, ובאמת נגיד המחירים ירדו בתחומים מסוימים, אז למה אתה לא עושה את זה בכל התחומים? למה אתה לא מבטל את המכס על ייבוא הצאן למשל?         

גל ברנס: משרד האוצר ככלל בעד לבטל את מרבית המכסים שיש לנו

גל ברנס:  עיקר ההתנגדות בדרך כלל מגיעה מהתעשייה והייצור המקומי ואז יש דיון שנעשה

גל ברנס:  עמדתו של משרד האוצר היא שאנחנו בעד לבטל את כלל המכסים

מוטי שמקה: אדון דבאח, אם הם יורידו את המכס הם יצטרכו לפצות את החקלאים באיזה מענק, אז כנראה שזה לא משתלם

באסם דבאח: אולי החקלאים ירצו לחגוג על זה ויבואו ויגידו - - -      

מוטי שמקה: החקלאים צריכים לחיות, לדעתי

קריאה: אני יכול לספר לך שבכל השנים האחרונות לא ראיתי אף חקלאי חוגג

קריאה:  החקלאי רק משלם בינתיים

אוריאל בוסו: תודה רבה מר דבאח, דברים חשובים

אוריאל בוסו:  אנחנו יודעים שיש לכם שחיטה למגזר היהודי, מגזר שלא יהודי, למהדרין, לכל

אוריאל בוסו:  האמת היא שגם כמי שמבקר ברשות החנויות רואה את הווטרינריה המופקדת במקום בכל המעדניות

אוריאל בוסו:  יש מקומות כשרים, למי שלא יודע

אוריאל בוסו:      ד"ר אדי טל, קבוצת אדום

אוהד טל: בוקר טוב, קודם כל פנינה, אני בשתי ידיים מברך את כל מה שעשיתם

אוריאל בוסו: הערה אחת שרציתי אחרי הדברים שאמרת, מר דבאח

אוריאל בוסו:  אתה אמרת, אנחנו עובדים מול משרד החקלאות לאורך שנים ומשרד הבריאות באים

אוריאל בוסו:  משרד הבריאות הוא העומד בשער גם כן לאנשי משרד החקלאות שמחזיקים מזון, אוכל

אוריאל בוסו:  אותו דבר סיפור שתמיד יעמוד לנו בראש, סיפורי מדיה אבל לא רק

אוריאל בוסו:  גם באקמול שאתה שותה, בסוף הם עומדים בשער בנושא הבריאות, לכן אי אפשר להגדיר אותם כאיזה משהו נוסף שהוא מגיע

אוריאל בוסו:  הערנו כאן את הנושא שיש לפעמים אי סנכרון והתאמה בינם לבין החקלאות שהם מובילים את הנושא, הגידול והייבוא וכו'

אוריאל בוסו:  בסוף משרד הבריאות הם העיניים שלנו לנושא הבריאותי במדינת ישראל ולכן גם כן הנושא נדון בוועדת בריאות, כי אלו נושאים בריאותיים שאליהם אנחנו נידונים, לכן צריך גם כן לעמוד ולשמור בכבודם

אוריאל בוסו:       כן, בבקשה

אוהד טל:  כן, אז קודם כל אני שוב מחמיא לפנינה על הניהול ועל הקידמה שהיא עשתה

אוהד טל:  כל השנים בהיותי במשרד הבריאות וטרינר ראשי למזון בעבר, חלמתי על המנגנון הזה

אוהד טל:  בעצם ב-2010 כשהוצאתי נוהל לייבוא דגים, אמרתי, כל מה שטוב לאירופה, טוב לישראל, וכך זה עובד מ-2010

אוהד טל:  כל הדגים שמגיעים למדינת ישראל, הם מגיעים ממפעלים שמאושרים על ידי האיחוד האירופי

אוהד טל:  ככה זה עובד ועובד טוב

אוהד טל:      הבעיה תמיד מתחילה במנגנונים של הפרשנות של החקיקה

אוהד טל:  אם נגענו בנושא של חיי מדף, מי יקבע חיי מדף והאם מישהו צריך לאשר אותו? אם אני היום כיצרן, כיבואן קובע שמוצר מסוים שאני מביא, חיי המדף שלו הוא X, כי כך היצרן הצהיר

אוהד טל:  מה המנגנון? האם אני צריך להגיש את המסמכים לאיזושהי ועדה של משרד הבריאות והיא תלך ותבדוק את זה ותאשר את זה? כי אז אנחנו לא עשינו כלום

אוהד טל:  זה בעצם גם היום החוק מאפשר

פנינה אורן שנידור: עופר, אתה רוצה לענות?      

אהרן גולדשטיין: כן, אני אשמח לענות

אהרן גולדשטיין:  אני מנהל היחדה הווטרינרית

פנינה אורן שנידור: ד"ר עופר גולדשטיין, מנהל היחידה הווטרינרית במשרד הבריאות

אהרן גולדשטיין: נעים מאוד

אהרן גולדשטיין:  דבר ראשון אני שמח על המילים, ד"ר אדי טל, על המחמאות שנתת לפנינה

אהרן גולדשטיין:  כמובן אני תומך בדבר הזה

אהרן גולדשטיין:  אני גם מסכים שאתה התחלת את האימוץ האירופי בנהלי הייבוא של הדגים

אהרן גולדשטיין:  גם זה נכון

אהרן גולדשטיין:       לשאלתך, מי שאמור להחליט על אורך חיי מדף בדגים זה היצרן

אהרן גולדשטיין:  היצרן, כבר היום אם תראה, גם בדגים מוכנים לאכילה אנחנו מכבדים את היצרן האירופי בדגים מעושנים ולא קובעים אורך חיי מדף אחר

אהרן גולדשטיין:  יש לנו רצון לכבד גם פה, גם אם המוצרים הם קפואים וגם אם המוצרים הם מצוננים, לכבד את היצרן היכן שיהיה, אם הוא נורווגי או הולנדי

אהרן גולדשטיין:  כמובן צריך לקחת בחשבון, ופה נכנס הנושא של האיזונים

אהרן גולדשטיין:  האיזונים זה האם הצרכים או האם המצע במדינת ישראל, האקלים שלו, כל ההתנהלות פה, אכן יעמוד המוצר באורך חיי המדף שקבע הנורווגי, לכן הנושא הזה צריך להילמד, אבל בעיקרון כעיקרון היצרן הוא הקובע אם יהיו אברציות, אם יהיו שינויים

אהרן גולדשטיין:  היבואן, דרך אגב, צריך להיקרא FBO

אהרן גולדשטיין:  הוא היצרן

אהרן גולדשטיין:  הוא כאילו האמון על בטיחות המוצר למרות שהוא רק מייבא אותו

אהרן גולדשטיין:  הוא צריך להיות גם כן בסוד העניינים, ואם הוא חושב שההובלה או האחסנה במדינתי ישראל ובדרכי השיווק היא טיפה שונה, אז הוא צריך גם לקחת אחריות על אורך חיי המדף, לכן זה דבר מורכב ואנחנו רק פותחים את זה כרגע

אהרן גולדשטיין:  אני חושב שצריך לכבד את הנושא הזה ואנחנו נפעל לכיוון הזה

אוהד טל: כאנקדוטה, כשהייתי בתפקידי הקודם אישרתי ליבואן מסוים על פי הכללים המותרים חיי מדף 24 חודש לבשר

אוהד טל:  לאחר שפרשתי מהמשרד ונהייתי יועץ ומלווה חברות והגשתי על פי אותם כללים לאישור על משחטה אחרת, שלוש פעמים לא קיבלתי

אוהד טל:  לא אישרו לי

אוהד טל:  זה המנגנון

אוהד טל:  זה הבעיה שלי מהמנגנון

פנינה אורן שנידור: אבל אין מנגנון

פנינה אורן שנידור:  הסביר לך עופר שהיצרן קובע, אבל היצרן כאן בארץ, אם המוצר יימכר כקמעונאי, צריך לשמור

פנינה אורן שנידור:  יצרן, הרי הוא לא רק קובע אורך חיי מדף

פנינה אורן שנידור:  הוא גם קובע את תנאי האחסון, את תנאי ההובלה

פנינה אורן שנידור:  בהנחה שכל התנאים נשמרים, אז היצרן ממשיך לקבוע

פנינה אורן שנידור:  אתה כפעילות נוספת רק יכול לצמצם, לא להאריך

אוהד טל: במקרה של מזון מן החי החקיקה קובעת איך אני צריך לאחסן ולשווק

פנינה אורן שנידור: אבל זה בדיוק התיקון שהולכים להוציא מכאן

פנינה אורן שנידור:  מי שיש לו תוכנית בטיחות מזון יוכל לקבוע בעצמו, והיצרן בחו"ל קובע בעצמו

אוהד טל: כולל תנאי אחסון?     

פנינה אורן שנידור: תנאי אחסון היצרן קובע

אוהד טל: כן, אבל יש חקיקה

פנינה אורן שנידור: אדי, אתה כנראה לא מבין למה אנחנו התכוונו

פנינה אורן שנידור:  לי אין מומחיות בדגים ואני אקח מוצר אחר שאני כן מכירה לגביו, זה גבינה, שגבינה או חמאה שמיובאת למדינת ישראל, היצרן קובע את התוקף שלה, אבל בד בבד הוא גם בא ונותן את התנאים שבה צריך לאחסן או להוביל את המוצר

פנינה אורן שנידור:  אם זה מוצר קפוא הוא אומר, זה יכול להיות 12 חודש

פנינה אורן שנידור:  ברגע שאתה שומר את זה בהקפאה, הפשרת, זה תוקף לחצי שנה

פנינה אורן שנידור:  כך צריך להיות גם התוקף של אותו בשר שאתה הולך לייבא

פנינה אורן שנידור:  אם הוא מצונן, אם הוא עובר חיתוך, אני לא יודעת מה אתה מייבא, הוא צריך להגיד לך איך אתה מפשיר אם אתה מביא קפוא

פנינה אורן שנידור:  במפעל שבו אתה עושה את הפעולות האלה צריך ליישם לפי מה שהיצרן בחו"ל

פנינה אורן שנידור:  אתה משנה? אתה צריך לעשות תוכנית בטיחות עצמי אחרת

אוהד טל: זה אני מסכים איתך, אבל לגבינה אין התייחסות בחקיקה ואני היום כן מייבא גם גבינות

גל ברנס: אולי נסביר

גל ברנס:  בעצם התיקון המוצע שאנחנו מציעים פה הוא לעשות את מה שיש היום בגבינה, בכל יתר המוצרים, גם במוצרים שהיום יש נוהל של משרד הבריאות או תקנות או כל מיני דברים אחרים שצמצם את זה

גל ברנס:  איפה שהרגולטור עד היום אמר במקום היצרן, אני יודע יותר טוב ממך, בא הרגולטור ואומר ליצרן, כמו שאתה יודע, כמו שאתה יודע ביתר המוצרים כמו שצריך, כמו שציין פה גם מר דבאח וגם כמו שאתה מציין, הוא היצרן יודע הכי טוב

גל ברנס:  זה המוצר שלו, הוא יודע מאיפה הוא ייצר, איך הוא ייצר, כמה הוא ייצר ולמה הוא ייצר

גל ברנס:  כל עוד יש לו תוכנית בטיחות מזון, אז הוא יקבע במוצרים שהיום הוא לא יכול לקבוע בהם

גל ברנס:  הצעד שמוצע פה הוא בדיוק בשביל לפתור את הבעיה שהועלתה פה

אוהד טל: בחקיקה הקיימת היום אין הגבלה לאיך אני אמור לאחסן גבינה

אוהד טל:  היום כשאני מייבא גבינות, ואני מייבא גבינות - - -      

גל ברנס: גם בחקיקה שמובאת פה אין שינוי בהיבט הזה

אוהד טל: אבל בדגים ובבשר כן יש התייחסות בחקיקה, שהוא מגביל אותי

פנינה אורן שנידור: מגביל אותך למה?     

אוהד טל: אם אני אכתוב היום 0 עד 2 מעלות בדגים, ובאמצעות זה אני רוצה להאריך חיי מדף, כי אני אתן הנחיה לשמור 0 עד 2 מעלות, החקיקה אומרת לי לא, זה 0 עד 4 מעלות

אוהד טל:  צריך לעשות סריקת חקיקה ולראות איפה זה ישפיע

גל ברנס: פה אנחנו אומרים, על אף כל החקיקה שיש היום, החוק הזה גובר על הכול ואומר, אנחנו מאמצים כמו באירופה, שיצרן יקבע את חיי המדף

פנינה אורן שנידור: זאת הערה שפעם ראשונה אנחנו שומעים אותה

פנינה אורן שנידור:  אני לא מכירה את הנושא הזה

פנינה אורן שנידור:  נבדוק את זה

נעה בן שבת: הטענה היא בעצם שקביעת חיי המדף תלויה גם בגורמים אחרים כמו הטמפרטורה?     

אוהד טל: נכון

קריאה: ההברה שנדרשת זה כמו שאמר גל

קריאה:  במידה וקיימת, אז מה שנקרא שזה גובר

פנינה אורן שנידור: אבל זה מה שכתוב

פנינה אורן שנידור:  החקיקה הזאת מעולם לא הובאה על ידכם כאיזה הערה ואנחנו נלמד אותה

קריאה: חיי מדף ייקבעו גם למוצרים שארוזים בוואקום וגם לטחונים?     

אהרן גולדשטיין: התשובה היא כן

אהרן גולדשטיין:  ברגע שיש לך מערכת אבטחת איכות, אתה קובע בזה שאתה יודע לעשות את זה

אהרן גולדשטיין:  יש לך מערכת אבטחת איכות, יש לך נקודות קריטיות, אתה מבצע דיגום

אהרן גולדשטיין:  אתה מנהל

אהרן גולדשטיין:  אתה היצרן

אהרן גולדשטיין:  נגמר הסיפור הזה של סגנון הפטריאכל

אהרן גולדשטיין:  אני אחליט עבורך? בנושא הזה אני אפקח עליך

אהרן גולדשטיין:  אני אוודא שאתה עומד בתוכניות שאתה הצהרת עליהן, אם הן מתאימות וראויות ובאמת אמיתיות

אהרן גולדשטיין:  זה המטרה שלנו

אריה בן-אליעזר: כדי להבהיר, הוא שואל לגבי החקיקה המשנית, האם אתם מבטלים כרגע את החקיקה המשנית הקשורה לחיי מדף?      

קריאה: עופר, תקן 1188 של בשר טחון ומוצרי בשר טחון, סתם כדוגמה ספציפית, מה המשמעות לגבי זה?      

אוהד טל: אברי פנים שיש התייחסות

אוריאל בוסו: ד"ר גולדשטיין מקודם אמר נורווגים ואמר אורך חיי מדף

אוריאל בוסו:  זה רגיש בכנסת להגיד נורווגים

אוריאל בוסו:       חבר הכנסת שוסטר רצה התייחסות

אלון שוסטר: קודם כל הדיון עצמו הוא דיון חשוב

אלון שוסטר:  מן הסתם המשימה שלנו היא לפשט רגולציה

אלון שוסטר:  המשימה שלנו יחד עם זאת היא כמובן לשמור על בריאות הציבור

אלון שוסטר:  יש לנו עוד משימה נוספת שאנחנו מתיימרים גם אותה לאחוז ולג'נגל, וזה לשמור על ייצור מקומי מכל מיני סיבות, בין היתר ביטחון מזון, מציאות מדינית, עולמית, אקלים, לוקאל פטריוטיות, פיזור אוכלוסייה וכו'

אלון שוסטר:  זה בעצם מה שאנחנו מבקשים כמעט בכל מפגש

אלון שוסטר:  לגיטימי שיהיו אגפים שונים ביישות הישראלית, שכל אחד יוביל את משימת חייו

אלון שוסטר:  אם אני מבין נכון, אני מבין שבסוגיות של מחוללי המחלה צריך לשבת ולהסכים על העניין

אלון שוסטר:       אני לא עד הסוף הבנתי את עניין עד כמה מתואם ועד כמה אנחנו רואים רחוק את עניין הגדלת זמן המדף

אלון שוסטר:  אני אומר שפה בהחלט צריך לבחון מה המשמעות של המהלך הזה

אלון שוסטר:  אני שואל בכלל מי צריך את זה? מאיפה זה בא? האם יש פחת? האם זה יוזיל במשהו? לא ברור לי

אלון שוסטר:       לגבי ההשוואה, אתם יודעים, אנחנו כולנו בעד אירופה

אלון שוסטר:  פה אומרים נורבגיה, זה מעלה חיוך, אבל כשאומרים הדין האירופי, אתם יודעים, חבר'ה, לאט-לאט

אלון שוסטר:  לא כל דין אירופי, הבית הזה שמח לאמץ, אז יש ויש

אלון שוסטר:  בקיצור, באירופה קריר ונעים

אלון שוסטר:  יש לי חבר שעזב למגינת ליבנו לשבדיה, ואחרי שהוא הסביר לי למה הוא לא רוצה לחיות בארץ, הוא אמר לי ששם בלוטות הזיעה שלו התנוונו

אוהד טל: אבל שבדיה זה לא אירופה

אוהד טל:  יוון זה כן אירופה, ויוון בדיוק כמו בישראל, אותו חום

אלון שוסטר: אני מבקש שאם יש לנו הזדמנות לחולל מהלך מסודר, אז שנראה צעד אחד קדימה גם על ההשפעה של מזון מן החי ומזון מן המת

אלון שוסטר:  כל אחד בשרשרת הייצור עושה את שלו

אלון שוסטר:       אני מאוד מבקש עד כמה שאפשר להגיע לפה עם הסכמות בין המשרדים

אלון שוסטר:  תודה

אוריאל בוסו: אני אוסיף רק נקודה אחת

אוריאל בוסו:  אתה דיברת שמבחינתנו כוועדה גם הוזלת יוקר המחיה וגם כן הייבוא וגם כן המקומי

אוריאל בוסו:  כשאני אומר המקומי, גם לי חשוב ואמרתי את זה ואני מבהיר

אוריאל בוסו:  גם לשמור על הייצור המקומי, הכוונה מבחינת העדפה והייצור המקומי שלא יפגע מבחינת השיווק, ולפתוח את הכול ולהרוס את מי שהיה בחזית, והפטריוטים שלנו האמיתיים זה גם נקודה

אוריאל בוסו:  גם כשהיה את הרפורמה של החקלאות בקדנציה הקודמת, גם כשהיית בצד אחד של הממשלה אתה תמכת במהלכים - - -

אלון שוסטר: כן

אלון שוסטר:  אני רק אומר, אנחנו לא נגד

אלון שוסטר:  ייבוא הוא כלי חשוב גם כדי לספק כמות, לפעמים איכות, מגוון, אבל אל מול זה צריך כמו באירופה לתת את התמיכות המקומיות הראויות ובעיקר להגיע להסכמות

אוריאל בוסו: יש קידמה שאין מה לעשות, אנחנו הולכים לשם

אוריאל בוסו:  גם המגדלים וכולם נמצאים, מבינים

אוריאל בוסו:  תודה רבה, חבר הכנסת שוסטר

אוהד טל: אפשר ברשותכם להמשיך כמה נקודות?      

אוריאל בוסו: בבקשה

אוהד טל: רז הילמן הזכיר את נושא האגרות

אוהד טל:  מחישוב מהיר כ-25 שנה עסקתי בפיקוח על הייבוא

אוהד טל:  מחישוב מהיר, רק על נושא דגים האגרות זה מעל 12 מיליון שקל, אז אם האגרות האלה יירדו אני בטוח שאנחנו נוכל לתרגם את זה גם לצרכנים

אוהד טל:       נושא אחר שאני כל הזמן נתקל בזה, זה מה שלא מופיע בחקיקה האירופית, החקיקה המאומצת, מה המשמעות? אם זה לא מופיע אז יש לגבי זה התייחסות? כשאומרים, דגים לא מופיעים ב-20/73, אז יבדקו את זה? לא יבדקו את זה?      

זיוה חממא: לגבי מה ייבדק, מה לא ייבדק, זה תוכניות דיגום שנתיות, מוסדרות וכו' שמבוססות ניהול סיכונים

זיוה חממא:  מבחינת אכיפה, ואלה שני דברים שונים, באופן כללי, לא ספציפי לדגים, כל דבר שלא מופיע בחקיקה המאומצת זה לא אומר שהוא יכול להיות במוצר מזון ברמה אין-סופית

זיוה חממא:  הרי אנחנו בסופו של דבר מדברים כאן על מזהמים, על פתוגנים, על חומרים רעילים שעלולים לפגוע בבריאות הציבור, וכאן זה עוד נדבך שמגיע לפתחו של העוסק במזון שצריך לעשות את ניהול הסיכונים שלו בהתאם למוצר, לחומרי הגלם שלו, לאופן הייצור, לאופן האחסון וכו'

זיוה חממא:  תימצא רמה מסוימת של מזהם שאין התייחסות אליו בחקיקה המאומצת, העוסק במזון יצטרך להוכיח את הבטיחות של זה

זיוה חממא:  זה אומר שזה יצטרך להיבדק על ידנו

זיוה חממא:  זה המנגנון האירופי, כי אחרת מה המשמעות?     

אוהד טל: אם אני מחר מביא דג גולמי או אני מביא בשר גולמי ובאמצעות סקר או אכיפה יבדקו את זה וימצאו סלמונלה, מה המשמעות של זה? אני כיבואן עכשיו אצטרך להוכיח שבבשר הגולמי - - -      

זיוה חממא: לא

זיוה חממא:  צריך לעשות את ההבחנה

זיוה חממא:  דיברת על מזהמים כימיים שכשעושים להם טיפול תרמי הם לא הולכים לשום מקום ולכן אין הבחנה בין החומר הגולמי למוצר שמוכן לאכילה

זיוה חממא:  זה דבר אחד

זיוה חממא:  זה לגבי חומרי הדברה ומזהמים כימיים שאלה שתי חקיקות שאומצו

זיוה חממא:  לגבי פתוגנים או קריטריונים מיקרוביאליים זה משהו אחר

זיוה חממא:  כל השיח עד עכשיו עשה את ההבחנה בין הגולמי למוכן לאכילה

פנינה אורן שנידור: אני רוצה לבוא ולומר שני דברים

פנינה אורן שנידור:  אנחנו חוזרים ואומרים שהסטטוס קוו לא השתנה

פנינה אורן שנידור:  לא צריך להיות מפקח בנמל כדי לדגום מוצר בדרכי השיווק ואנחנו לא בודקים אותו

פנינה אורן שנידור:  אם יש מפקחים שבודקים אותו, אנחנו נסדר את העניין הזה

פנינה אורן שנידור:  מתי אנחנו כן בודקים וזה אנחנו סוברנים? כשיש אירועי תחלואה, כשיש התפרצויות אנחנו בודקים ובודקים

פנינה אורן שנידור:       אדוני, אני רק בהזדמנות הזאת אציין, יש לנו עכשיו בזמן שאנחנו מדברים, ביצים שלכאורה אנחנו לא צריכים לבדוק בהם סלמונלה כי זה מוצר גולמי מן החי, אבל יש לנו אירוע תחלואה

פנינה אורן שנידור:  משפחה השתמשה בביצים, עשתה מזה גלידה או עשתה מזה קצפת בעוגה - - -      

קריאה: תצייני שזה ביצים מייבוא

פנינה אורן שנידור: זה לא משנה מאיזה ביצים, אם זה מייבוא או מייצור מקומי

קריאה: זה משנה מאוד

פנינה אורן שנידור: אני בתור משרד הבריאות לא מפקחת על הייבוא

קריאה: אבל העובדה צריכה להיות מצוינת שזה ביצים מייבוא

פנינה אורן שנידור: לכן אנחנו מבחינתנו באים ואומרים, אדוני היו"ר, המטרה לנגד עינינו כמו לאזן, אמרנו, נכון? אנחנו לא הולכים להחמיר על היצרנים

פנינה אורן שנידור:  זה הגלגל שמניע את המזון במדינת ישראל, אבל מנגד כשיש משפחה, אירוע שיש מספר רב של חולים עם נתונים שבאים ומצביעים על קרוב לוודאי שהמקור הוא מהביצים, אנחנו לא יכולים להתעלם וזה פה כל הדיון

פנינה אורן שנידור:  אנחנו לא בודקים בשר

פנינה אורן שנידור:  בשר נמכר או עוף נמכר במדינת ישראל וימשיך להימכר

אוריאל בוסו: תודה רבה

אוהד טל: לסיום הייתי מבקש, פנינה, שתחשבו על עוד צעד אחד קדימה וגם כל הייבוא הווטרינרי שייכנס למסלול יבואן נאות

אוריאל בוסו: תודה רבה

אוריאל בוסו:      ד"ר רוני סורקיס, שופרסל

מרדכי סורקיס: בוקר טוב, שלום אדוני, שלום לכולם, אני מלווה את החוק הזה מ-2015

מרדכי סורקיס:  ב-2015 הייתה סערה גדולה מאוד כאשר רצו להעביר את הסעיף הזה שלא ימכור אדם מזון שיש בו חומר מחולל מחלה, ואני הסכמתי ואמרתי, חבר'ה, יש פה איזושהי תקלה כי ישנם במזונות גולמיים חיידקים פתוגניים, ואני מדבר על מזונות גולמיים שאמורים לעבור טיפול תרמי, אז שרת הבריאות דאז הגביהה גבה ואמרה, איך יכול להיות שיש סלמונלה? ואז הפנו את זה למנהל היחידה הווטרינרית ולראש שירות המזון דאז, ואז נאמרו כמה דברים: אחד, שצריך לעשות השוואה בין חו"ל לישראל

מרדכי סורקיס:  אני שואל את השאלה האם זה נעשה קודם כל ברמה של מה המטען הבקטריאלי שיש בבעלי חיים בחו"ל לעומת פה? הדבר השני, דיברו על ריא

מרדכי סורקיס:  אני רוצה להגיד ואני מצטרף למה שנאמר פה

מרדכי סורקיס:  חוק ההגנה על בריאות הציבור (מזון), אני רוצה להזכיר שהוא נבע מרפורמת הקורנפלקס שמטרתה הייתה בעצם להנגיש מזון למדינת ישראל על ידי ייבוא פרללי

מרדכי סורקיס:  בפועל זה לא קרה

מרדכי סורקיס:  בפועל קם תאגיד וטרינרי

מרדכי סורקיס:  בפועל עוד גופים מפקחים נכנסו אלינו וכולם משלמים מאז הרבה יותר

מרדכי סורקיס:      משרד הבריאות אמר שהם נמצאים בתוכנית להפחתת מזהמים

מרדכי סורקיס:  האם זה נעשה? האם בעצם יש בנצ'מרק אל מול 2015 לעומת מה שיש היום? אני לא יודע על דבר כזה

מרדכי סורקיס:  כשאני מסתכל על מה שהוצג פה, אני רואה דבר אחר

מרדכי סורקיס:  אני רואה שבודקים בבשר טחון סלמונלה אנטריטידיס וטיפימוריום, ואז נשאלת השאלה מה יקרה כשיבוא פקח בדרכי השיווק וירצה לדגום בשר טחון? האם הוא ידגום סלמונלה? דרך אגב, משרד הבריאות עשה את זה

מרדכי סורקיס:  מ-2015 לאחר שזה עלה לדיון ונאמר שזה נעשה באופן לא הוגן ולא הגון, ואני מצטט, וזה הופיע בפרוטוקולים, הם לא עשו את זה

מרדכי סורקיס:  האם מחר פתאום יהיה סקר בתוך האיטליזים ספציפית לבדיקה של סלמונלה מסוג X או Y? דרך אגב, בתוספת השנייה לא מופיע סלמונלה אנטריטידיס או סלמונלה טיפימוריום

מרדכי סורקיס:  מופיע מיני סלמונלה

מרדכי סורקיס:  הדבר הזה חייב לבוא לידי ביטוי וחייבת להיות הפרדה

מרדכי סורקיס:      אני אישית חייב לומר, לא הגיוני בעיניי שהגוף שמפקח על הגידול והגוף שאמון על הגידול ועל השחיטה ועל כל הדברים האלה, בא ומציג ומרים דגל ואומר, חבר'ה, זה בלתי אפשרי, ומנגד, הגוף שהולך לעשות אכיפה וכנראה יקבל גם כלים משמעותיים טוען משהו אחר

מרדכי סורקיס:  אני חושב שקודם כל הסקר שהיה צריך להיות, מה המצב בישראל אל מול מה שקורה בחו"ל חייב לבוא לידי ביטוי, ואם הוא לא נעשה עד היום, חבל

מרדכי סורקיס:       אני מבקש מכם, חברי הוועדה, תגנו על העסקים הקטנים

מרדכי סורקיס:  בסופו של דבר כמו שאמרו פה כולם, זה מתגלגל אל האזרח

קריאה: בתור שופרסל

מרדכי סורקיס: סליחה, כשאני מדבר פה על עסק קטן, אני מדבר על אותו איטליז

מרדכי סורקיס:  דרך אגב, גילוי נאות, אני לא אוכל לאפשר שיבואו וידגמו רק ברשתות השיווק כי זה בעצם אכיפה בררנית, והדבר הזה קורה

מרדכי סורקיס:  גם אכיפה בררנית קורית במדינת ישראל בצורה מאוד משמעותית והדבר הזה לא יכול להמשיך ככה כי בסופו של דבר זה מגולגל אל האזרח

מרדכי סורקיס:  תודה

אוריאל בוסו: תודה רבה

אוריאל בוסו:       מולי לויט, מנכ"ל מועצת הלול

מולי לויט: תודה

מולי לויט:  קודם כל אני רוצה לומר שאני מדבר אך ורק לגבי בשר עוף וביצים

מולי לויט:  אין לי לא את הסמכות ולא את הידע לדבר על דברים אחרים

אוריאל בוסו: ידע יש לך אבל אתה לא נכנס

אוריאל בוסו:  יודעים שיש לך

מולי לויט: אני גם רוצה להגיד שאני מדבר לא ברמה של מתנצל ולא ברמה של מתרץ ולא ברמה של מבקש הנחות ולרדת מתנאים אירופים וכדומה

מולי לויט:  להיפך, אני חושב שבמדינת ישראל לגבי מוצרי העוף אנחנו עושים דברים שהם מעל ומעבר למה שמקובל באירופה ואני אתן גם דוגמאות בשביל לבסס את דבריי

מולי לויט:       קודם כל לגבי הנושא של סלמונלה

מולי לויט:  יש ניטור סלמונלה בשלוחת ההטלה

מולי לויט:  כל 15 שבועות בודקים את כל הלהקות במדינת ישראל, כל אחת שעברה 15 שבועות

מולי לויט:  דוגמים אותה

מולי לויט:  אם חלילה מתגלה טיפימוריום או אנטריטידיס, אז הלהקה הזאת הולכת להשמדה, והכול על מנת שלא יהיה סיכוי שיגיעו גורמי מחלה לציבור

מולי לויט:  גם אם באירופה ביצים שמוטלות מלהקות שהן מזוהות כנשאיות של טיפימוריום או אנטריטידיס, הביצים באירופה הולכות לתעשייה

מולי לויט:  פה אנחנו גזרנו על עצמנו בשונה מאירופה, שזה לא ילך לתעשייה

מולי לויט:  יסלחו לי כמובן הארגונים הירוקים, והלקות האלה מושמדות על מנת שלא תהיה דרך שביצים כאלה יתגלגלו לציבור

מולי לויט:       לגבי הפטם בנושא של הסלמונלה, אנחנו לא מחכים לראות שיגיעו סלמונלה לבשר פטם

מולי לויט:  אם מזוהה הסלמונלה בלהקות הרבייה שהן האימהות של הפטמים, מתגלה שיש גורמי סלמונלה משני הטיפוסים האלה, להקות הרבייה מושמדות על מנת שהם לא יפיצו אפרוחים שנושאים סלמונלה, לכן פה אנחנו בגישה המחמירה

מולי לויט:  בפטם אנחנו באותה גישה בדיוק כמו באירופה, משמידים את להקות הרבייה על מנת שלא יופצו אפרוחים עם סלמונלה

מולי לויט:       פטם נשחט במדינת ישראל במשחטות

מולי לויט:  יש מספר משחטות, אני לא אנקוב בשמות בשביל לא לעשות פרסומת למשחטה כזאת או אחרת שהם גם מייצאות

מולי לויט:  חלקן מייצאות לארצות הברית, חלקן מייצאות לאירופה

מולי לויט:  שלא תחשבו שזה דבר פשוט כי האירופים והאמריקאים שהם מגינים על חקלאים שלהם, הם בשירותים הווטרינרים שלהם בודקים אחת לשנתיים את המשחטות שהן מייצאות או לאירופה או לארצות הברית

מולי לויט:  אחת לשנה בא אלינו למשחטות ביקור של גורמים או אירופים או אמריקאים

מולי לויט:  הם בודקים את המערכת ורק אז הם מאשרים את חידוש הייצוא לאירופה או לארצות הברית

מולי לויט:  דרך אגב, באותה ביקורת שהם עושים הם סורקים לאורך ולרוחב את השירותים הווטרינרים, לראות שהעבודה מתנהלת לפי התקנים שמקובלים גם באירופה ובארצות הברית, זאת אומרת, אנחנו לא באים פה לבקש הנחות

מולי לויט:       אני רוצה לומר לגבי הביצים

מולי לויט:  עוד הקשחה שאנחנו עושים לגבי מדינת ישראל וזה בהסכמה, אנחנו שומרים במדינת ישראל על שרשרת קירור של 20 מעלות מהרגע שהביצים מוטלות בלול

מולי לויט:  יש לזה חשיבות עצומה לשמירת ערכה התזונתי של הביצה, מה שפה לא מוזכר אבל חשוב מאוד לטובת הציבור שהוא ידע שהביצים מהלול ואחרי זה במשאיות ואחרי זה בתחנת המיון ובדרך לרשתות, נשמרות שרשרת קירור של 20 מעלות

מולי לויט:  להבדיל מאירופה ומדינות המקור באירופה שהן לכאורה פוטנציאל לייבוא ביצים מדרום אירופה, שם אין שום חובה של שמירת - - - 

מולי לויט:  אני הייתי אישית בכמה תחנות מיון בקיץ, באיטליה או - - - 

מולי לויט:  הטמפרטורה שם יכולה להגיע בקלות ל-30–40 מעלות וזה הורס את הביצים במהירות עצומה, לכן פה נלקחות אפילו הקשחות כפי שאני אומר, הקשחות לעומת אירופה, ולכן כשבאה פה בקשה בלתי סבירה מבחינת ההצעה שמונחת פה על השולחן, שמבקשת להטיל דברים שהם לא מקובלים באירופה וכבר שמעתם, הם גם לא ישימים, אנחנו לא יכולים לאפשר למצב שבו זה יהיה כתוב בחוק, והבטחות בעל פה שיישבו בעתיד ויגיעו להסכמות

מולי לויט:  אין לי שערות מכל מיני הבטחות מהסוג הזה

מולי לויט:  אנחנו אומרים, אם רוצים להקשיח ולתת החרגות, הכול יבוא כמקשה אחת לדיון בפני הוועדה ולאישור במקשה אחת

מולי לויט:  לא הגעתם להבנות, אז אין בעיה, בשנה הבאה יש חוק הסדרים נוסף

מולי לויט:  תגיעו להסכמות בין משרד החקלאות ומשרד הבריאות

מולי לויט:  אנחנו כמובן נשמח מאוד להיות בתמונה בקשר שקשור לביצי מאכל ולבשר עוף

מולי לויט:  תגיעו להסכמות ואז תבואו לוועדה מחדש

מולי לויט:  אם לא הגעתם להסכמות יחכו לחוק ההסדרים הבא

מולי לויט:       אני רוצה לומר לנושא של קביעת תוקף

מולי לויט:  היות ואני מסתמך על דבריה של פנינה שלא רוצים לשנות מצב קיים, אנחנו לפחות לגבי הפטם וההודים לא רוצים לשנות את הנושא של תוקף חיי המדף

מולי לויט:  הנושא הוא רגיש במיוחד

מולי לויט:  גם אין פה מקום לשינוי כמו לדוגמה בבשר בקר

מולי לויט:  פה השינויים יכולים להיות מינימליים, ואין טעם לשנות דבר שמראש אנחנו לקחנו על עצמנו החמרה מעבר למה שמקובל במקומות אחרים, ואני חושב שההחמרה הזאת היא לטובת בריאות הציבור

מולי לויט:  אני אשמח מאוד שתגיעו להבנות

מולי לויט:  אנחנו בכל מקרה לא יכולים לשבת בשקט שכותבים נייר ואומרים בעל פה, אנחנו נגיע אחרי זה להבנות

מולי לויט:  שכל ההבנות יהיו מונחות לפני הוועדה

אוריאל בוסו: תודה רבה

אוריאל בוסו:  יש עוד מישהו שרוצה להוסיף?     

מרדכי סורקיס: אני מבקש להוסיף עוד מילה בבקשה

מרדכי סורקיס:  פנינה דיברה על סטטוס קוו ושיבדקו רק במפעלים ורק ספציפית לגבי סוגים שונים או זנים שונים בדוגמה של סלמונלה, אבל אנחנו צריכים לזכור שהעולם הוא גם מעבר לזה

מרדכי סורקיס:  יש עורכי דין שמחפשים פרנסה, תובעים ייצוגיים וכן הלאה

מרדכי סורקיס:  להשאיר את הסעיף הזה בחוק זה מהווה חשיפה שלא תתואר בכלל

מרדכי סורקיס:  העסקים והמשחטות ובתי המטבחיים, כולם יהפכו להיות פשוט מאוד ברווזים במטווח לכל אותם אלה שיחפשו לעשות פרנסה על גביהם

מרדכי סורקיס:  צריך לתת לזה מענה כי ינצלו את זה לרעה

מרדכי סורקיס:  תודה

אוריאל בוסו: תודה רבה

אביב חצבני: אדוני היושב-ראש, רלוונטי גם ליצרנים מקומיים כמובן

אוריאל בוסו: אוקיי

שי סומך: לכן באמת משרד הבריאות מציע לתקן את הנוסח שמונח לפניכם כדי לפתור את הקושי

אוריאל בוסו: אכן

נחשון גולדמן: אני מייצג את חברת נטו

נחשון גולדמן:  הבנתי כרגע שאין לי מה להוסיף לגבי הנושא של אפס סלמונלה כי אין פה מחלוקת, אבל רציתי להבהיר נקודה אחת במחלוקת בין משרד החקלאות למשרד הבריאות, שבחוק הגנת המזון עצמו מופיעה הגדרה של מזון שמיועד לצריכת אדם

נחשון גולדמן:  ככה זה רשום בהגדרה של החוק

נחשון גולדמן:  כשאנחנו מדברים על מיקרוביולוגיה, אז מוצר שאמור לעבור טיפול תרמי ובישול, הוא לא מיועד לצריכת אדם עד שהוא לא עובר את הטיפול התרמי

נחשון גולדמן:  זו נקודה שצריך לשים אליה לב, שמופיעה בחוק עצמו

נחשון גולדמן:  כל חוק יש לו פרשנות, אז רציתי להבהיר את הנקודה הזאת, ולכן יש את החוק של התוויה, שבהוויה עצמה אתה מביא את הידע לצרכן איך הוא אמור להתנהג עם המוצר

נחשון גולדמן:  זה נקודה חשובה להבהיר אותה

אוריאל בוסו: כן, בבקשה

איתן קופפר: אני סמנכ"ל בקבוצת עוף טוב

איתן קופפר:  יצא פה כאילו נושא חיי מדף הוא עניין שהוא רק לטובת היבואנים

איתן קופפר:  אני חושב שגם ליצרנים יש עניין בקביעת חיי מדף בעצמם, אלא שצריך לקחת פה בחשבון את הנושא של השונות בין התנאים בישראל לבין התנאים במדינת המוצא

אוריאל בוסו: זה צריך להיות חלק מהמכלול

איתן קופפר: זה צריך להיות חלק ממכלול אופן האישור

איתן קופפר:  ודאי שזה צריך להיות באחריות היצרנים

איתן קופפר:  גם אנחנו כיצרן צריכים לשאת באחריות על זה וזה לא צריך להיות באחריות הרגולטור, אבל בהחלט לקחת בחשבון את השונות האקלימית, המיקרוביולוגית

איתן קופפר:  זה בסוף בעלי חיים

איתן קופפר:  לא רק החום והקור שונה בינינו לבין נורבגיה

איתן קופפר:  יש סוגיה של נדידת ציפורים ויש סוגיות רבות שרלוונטיות לאקלים הישראלי ולא רלוונטיות לאירופה, ולכן יצרן או יבואן שצריך לאשר, לא יכול להסתמך על אישור חיי המדף באירופה אלא צריך לאשר את חיי המדף בהתאם לאקלים הישראלי, ולהוכיח את טענותיו בהתאם לאקלים הישראלי

איתן קופפר:  זה בהחלט צריך להיות באחריות היבואן או היצרן

אוריאל בוסו: תודה רבה

נעה בן שבת: אני רק רוצה להבין

נעה בן שבת:  אתם לא מדברים על כך שהיבואן יוכל לקבוע מחדש את חיי המדף, נכון? זה לא משהו שחל

איתן קופפר: לכן אני תוהה איך יבואן יגדיר חיי מדף למוצר שלו? ברור לי איך יצרן יגדיר

איתן קופפר:  אני תוהה איך היבואן

אוהד טל: היצרן שאנחנו כיבואנים נקנה ממנו, הוא זה שיגדיר

איתן קופפר: אבל הוא יגדיר את זה בנורבגיה או בפולין

איתן קופפר:  איך הוא יגדיר את זה בישראל?      

אוהד טל: ואם הוא ביוון?      

גל ברנס: הוא עושה את זה היום בכל קטגוריות הסופר כולל מוצרי חלב שהם בטח רגישים

פנינה אורן שנידור: אני רוצה לבוא ולהגיד לך, היבואן כאן בארץ שיצטרך לתקף את העניין בבית קירור שבו הוא מאחסן, אם הוא מעביר את זה למפעל, החומר גלם הזה, אם הוא פותח אותו מהאריזה השלמה וצריך לוודא שהתנאים נשמרים כפי שהם

פנינה אורן שנידור:  יש לנו דוגמאות לכאלה יבואנים שבאו ותיקפו את זה כי יש להם בתי קירור

פנינה אורן שנידור:  יכולים לצמצם

פנינה אורן שנידור:  לא יכולים להאריך כמובן

איתן קופפר: בהחלט

איתן קופפר:  זה מקובל, אבל היבואן לא יכול להסתמך על התיקוף שבוצע בחו"ל

פנינה אורן שנידור: אני לא קובעת ליבואן כמו שאתה לא רוצה שאנחנו נקבע לך

פנינה אורן שנידור:  יש עניין של אחריות יצרן ומפה זה מתחיל ושם זה נגמר

פנינה אורן שנידור:  משרד הבריאות גמר להיות הבייביסיטר

פנינה אורן שנידור:  רוצה לעשות פיקוח, אכיפה, לקבוע רגולציה ולא לבוא ולהיות שומרי הסף של היצרנים

אוהד טל: אני יכול להביא לך דוגמה שבית המטבחיים שלנו בפולין לא מוכן לתת לנו את חיי המדף שבית המטבחיים שלנו בארגנטינה מוכן לתת, כי יש שונות של הגידול של בעלי חיים, יש שונות של בתי מטבחיים, יש שונות בכל השרשרת

אוהד טל:  גם יצרנים בחו"ל באחריות מאוד רבה ולא מחלקים חיי מדף בחינם

אוריאל בוסו: דרך אגב, מה שאתה אמרת, איתן קופפר, העלית נקודה שתמיד צריך לזכור את זה כאן מסביב לשולחן הדיונים

אוריאל בוסו:  לפעמים אומרים לנו, מה שיש בתקינה האירופית תביא לפה, ולמה אתה מחמיר או למה אתה מוסיף

אוריאל בוסו:  ללא ספק המטרה היא גם להקל, גם לא לפגוע, אבל אלו נקודות שצריך לזכור אותן תמיד שיש שינויי אקלים ונקודות וסביבה והובלה

אוריאל בוסו:       אני מגיע מהשירות המוניציפאלי והייתי אחראי בין היתר באחת הקדנציות שלי שם על מינהל שפ"ע ועל הווטרינריה

אוריאל בוסו:  כל בוקר הבדיקות שעוברים משאיות שנכנסות לתוך תחום העיר, של השיווק, ועוברים את הבדיקה שם

אוריאל בוסו:  מכירים אותה הרבה חלק שנמצאים פה, ד"ר תיקה בר און

אוריאל בוסו:  עמדתי שם פעם על השרשרת הזו של הבדיקה ואתה רואה שמשאית אחת לא דומה לשנייה והיום לא דומה למחר, ואתה רואה כל פעם מה זה ההכבדה הזאת

אוריאל בוסו:  מתברר שפעם אחר פעם היו דברים שהם חיוניים, לכן צריך באמת בסוף להעריך את הדברים האלה כמי שעוזר גם כן לכם וגם לציבור

אוריאל בוסו:       יש עוד מישהו שרוצה להוסיף משהו בנקודת הזמן הזו?     

מוטי שמקה: אפשר להגיד משהו אחרון?      

אוריאל בוסו: כן

מוטי שמקה: דיברנו על הכול ואני חושב שנקודות ההבהרה האלה חשובות שיגיעו להסכמות ויהיו כתובות באופן שנבין אותן

מוטי שמקה:  אני אומר מניסיון, כשקם תאגיד הווטרינריה ואני חוזר על זה עוד פעם, אתה יודע מה קורה במדינה? אני פעם אחת מפרגן למשרד החקלאות ופעם אני מפרגן למשרד הבריאות

מוטי שמקה:  הייתי מפוקח של משרד הבריאות

מוטי שמקה:  העבירו אותי למשרד החקלאות לא על פי החוק שנקבע, וגם קבעו לי אגרה לווטרינר של קרוב ל-40% מהשכר של פיקוח, ונאלצתי לסגור את המפעל ואני מפחד שזה מה שיקרה היום, שאנשים יאלצו לסגור את המפעלים

אוריאל בוסו: איפה הנקודה שלך כרגע אחרי שאתה שומע את ההבהרות שלהם?     

מוטי שמקה: אני אומר, חשוב שיישבו וההבהרות האלה יהיו מובנות

מוטי שמקה:  בינתיים אני מבין שהגענו להסכמות ויהיה בסדר, אבל אני מפחד שמחר בבוקר לא יקרה מקום שיש איזה עו"ד שינצל איזה פסקה בחוק ואנחנו נלך לאיבוד

אוריאל בוסו: לא, לא

אוריאל בוסו:  כל מה שבחשש, אנחנו נפרט ונבהיר עוד יותר

אוריאל בוסו:  בשביל זה יש פה צוות משפטי

מוטי שמקה: ברור, ברור

אוריאל בוסו: לא גמרנו את זה היום

אוריאל בוסו:       ברשותכם, עכשיו השעה 12:16

אוריאל בוסו:  אנחנו נצא להפסקה של רבע שעה

אוריאל בוסו:  נחזור לפה בגלל שיש חומר גדול לקרוא

אוריאל בוסו:  אנחנו נתחיל הקראה

אוריאל בוסו:  מה שלא בהסכמה אנחנו נשאיר בצד

אוריאל בוסו:       משרד החוץ, אגף הכלכלה, מבחינתכם יש בעיה שאנחנו נעשה הקראה ראשונית? אין בעיה

אוריאל בוסו:  כמובן גם היום לא נספיק לעשות את כל ההקראה

אוריאל בוסו:  יש לנו שני פרקים

אוריאל בוסו:  משרד החקלאות, בסדר?      

קריאה: של מה ההקראה?     

אוריאל בוסו: יש תיקון, יש חוק ההסדרים, נכון? צריך לעבור על החוק

אוריאל בוסו:  גם אתם תשמעו את הסעיפים ותשאלו את השאלות

אוריאל בוסו:  דבר שני, מה שלא הגענו לנוסח מוסכם, אנחנו נשאיר בצד ונביא את זה בפעם אחרת

אוריאל בוסו:  הקראה זה לא הצבעה עדיין, אבל צריך להקריא על פי הנוהל

אוריאל בוסו:  היועצת המשפטית נמצאת

אוריאל בוסו: שלום, בוקר טוב לכולם, אני מחדש את ישיבת הוועדה בנושא חוק ההסדרים, פרק ח' ופרק כ"א בתוך הצעות חוק התוכניות הכלכליות של תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2023 ו-2024, התשפ"ג-2023

אוריאל בוסו:  ייבוא מוצרי מזון, פרק ח', ופרק כ"א (חקלאות), סעיפים 88-87

אוריאל בוסו:       אנחנו משעה 10:00 עד השעה 12:20 בערך קיימנו כאן דיון ערני

אוריאל בוסו:  נשמעו כלל הגורמים כולל משרדי הממשלה הרלוונטיים, בעלי עניין, יבואנים, יצרנים

אוריאל בוסו:  נשמעו גם דברי חברי כנסת

אוריאל בוסו:  אנחנו מבינים שישנם דברים שעדיין יבואו לתיקון בהסכמה

אוריאל בוסו:  ישנן נקודות שאין צורך לבוא לתיקוני הסכמה אלא רק הבהרות

אוריאל בוסו:  כנראה שנצטרך לחדד אותן בחקיקה עצמה, אבל כחלק מהתהליך, גם אם לא עושים היום הצבעה צריך לקרוא את הפרק שהוא די גדול, אז בשביל גם להקל על הייעוץ המשפטי שידעו על מה להתרכז ומה להתמרכז בנושא התיקונים שצריכים לעשות, לצמצם זמנים שהוועדה גם ככה עמוסה, ידיה מלאות בעוד עבודה שנכונה לנו בדרך, אז באמת בהידברות בין כולם אני חושב שיש הסכמה שנתחיל לקרוא את הפרקים שהם נמצאים כן בהסכמה

אוריאל בוסו:  אתם, הגורמים הרלוונטיים שנמצאים פה, אם יש איזה פרק או שאלה גם מאיגוד לשכת המסחר, גם כן התאחדות התעשיינים שנמצאים פה, יבואנים, משרד החקלאות או כל מי שצריך, תעירו ואנחנו נשים לזה כוכבית או נשאיר בצד או נתקן או נדון או נחדד

אוריאל בוסו:  זו המטרה של ההקראה כרגע

אוריאל בוסו:       ברשותכם, לפני כן חבר הכנסת ששון גואטה רוצה לומר משהו לפרוטוקול

ששון גואטה: חבר'ה, אבקש לתת גילוי נאות שיתכן שיש לי עניין אישי בנושא

ששון גואטה:  אני מגיע מתחום החקלאות

ששון גואטה:  בהתאם לכללי האתיקה אני אבדוק את העניין מול היועצת המשפטית לכנסת ומול ועדת האתיקה, להבין אם צריך להחיל עליי מגבלות, אך כבר עכשיו חשוב לי להצהיר זאת ואעדכן לאחר הבדיקה מול היועצת המשפטית לכנסת

אוריאל בוסו: אוקיי

אוריאל בוסו:  מאחר וגם אין הצבעה רלוונטית לגביך כרגע, אז טוב שאמרת את הדברים האלה לפרוטוקול

אוריאל בוסו:       עו"ד נעה בן שבת, בבקשה

נעה בן שבת: פרק ח': ייבוא מוצרי מזון     תיקון חוק הגנה על בריאות הציבור (מזון)			30

נעה בן שבת:  בחוק הגנה על בריאות הציבור (מזון), התשע"ו-2015 (בפרק זה – חוק 				המזון) –      

מוגדרת" יבוא: "ייבוא מזון במסלול האירופי" – ייבוא מזון לפי הוראות סעיף 54א; 

נעה בן שבת: אתם רוצים להסביר למה אתם מוחקים את ההתייחסות המיוחדת לאשקלון?      

שרון גוטמן טרודלר: כן, הייתה החלטת ממשלה להפוך את אשקלון למחוז, לכן התיקון

נעה בן שבת: אוקיי

נעה בן שבת:  סעיף קטן (ג), אותה הוראת (ג) של המזהמים אנחנו נדלג כרגע כי זה חלק מהנושאים שאנחנו נחזור ונדבר עליהם בהקשר של הסלמונלה, אז אנחנו לא נקרא אותם כרגע

נעה בן שבת:  נעבור להגדרה "מזון"

נעה בן שבת:       ההגדרה "מזון", נאמר פה בדיון הקודם משהו מאחד הדוברים, הוא טען, כשאנחנו מדברים על מזון אנחנו מדברים ממש ready to eat

נעה בן שבת:  זה לא הפרשנות הנכונה של המונח מזון בחוק הזה

נעה בן שבת:  זה מאוד חשוב להגיד

נעה בן שבת:  אנחנו מדברים על המזון בכל השרשרת

נעה בן שבת:  אנחנו לא מדברים על בעל חיים שהוא עדיין חי, אבל על בעל החיים שהוא כבר מומת בתור מזון, הוא כבר בגדר מזון

נעה בן שבת:      אולי נקרא את ההגדרה הקיימת ונבין מה התיקון המבוקש

נעה בן שבת:  בהגדרה "מזון" יש פה אמירה של כל "חומר מעובד, מעובד למחצה או שאינו מעובד המיועד לצריכת אדם בבליעה, לעיסה או שתייה או כל חומר שנעשה בו שימוש בתהליך ייצור, הכנה או עיבוד של מזון"

נעה בן שבת:  גם במהלך ההכנה של המזון יכול להיות שבתהליך הייצור אנחנו מדברים עדיין על החומרים שהם נחשבים גם כן מזון

נעה בן שבת:  "ייצור, הכנה או עיבוד של מזון לרבות גומי לעיסה, משקאות או מי שתייה כהגדרתם בסעיף 52(א) לפקודת בריאות העם, 1940 ולמעט"

נעה בן שבת:      עכשיו יש פה מיעוט של כל מיני דברים

נעה בן שבת:  יש פה תמרוק

נעה בן שבת:  פסקה 2 אמרה עד היום – "מוצרי טבק כהגדרתם בחוק הגבלת הפרסומת והשיווק של מוצרי טבק, התשמ"ג-1983"

נעה בן שבת:  ההצעה עכשיו מציעה שיהיה מדובר, במקום לדבר על מוצרי טבק, ההחרגה תהיה של "מוצרי עישון כהגדרתם בחוק איסור פרסומת והגבלת השיווק של מוצרי טבק ועישון, התשמ"ג-1983", שזה הגדרה יותר רחבה ממוצרי טבק

נעה בן שבת:  אולי משרד הבריאות יוכל להסביר

אוריאל בוסו: לא הבנתי איך נכנס פה טבק עכשיו

נעה בן שבת: היום הייתה החרגה רק של טבק

נעה בן שבת:  מבקש משרד הבריאות בהחרגה להחריג גם את מוצרי העישון כולם

אוריאל בוסו: הבנתי

אוריאל בוסו:  אוקיי, לא צריך לפרט, זה בסדר

נעה בן שבת: שרון, אתם רוצים להסביר?     

אוריאל בוסו: כי היום הטבק נפתח לעוד דברים אלקטרוניים

אוריאל בוסו:  היום זה לא רק טבק

אוריאל בוסו:  זו הכוונה

נעה בן שבת: למרות שזה כולל באמת דברים כמו סיגריה אלקטרונית, סיגריות

נעה בן שבת:  להגיד שהם היו מלכתחילה יכולים להיחשב מזון זה קצת קשה

שרון גוטמן טרודלר: על אותה אנלוגיה גם מוצרי טבק

שרון גוטמן טרודלר:  פשוט השתנתה החקיקה ואנחנו מתאימים - - -      

נעה בן שבת: מתאימים את המונח

נעה בן שבת:  אוקיי, זה התאמת המונח

אוריאל בוסו: בהלכה אומרים, "מכלל לאו אתה שומע הן"

נעה בן שבת: אוקיי

נעה בן שבת:  ההגדרה "מזון במסלול האירופי" – תימחק;      אני רוצה לוודא עם משרד הבריאות שמה שאתם עושים פה, אתם אומרים, המזון הוא לא במסלול האירופי אלא הייבוא במסלול האירופי, ולכן חלק גדול מהסעיפים פה הם יהיו סעיפים שמתקנים את המונחים, מדברים על יבואן במסלול האירופי, אבל המזון הוא לא במסלול האירופי

נעה בן שבת:       אנחנו נדלג גם על סעיף (ו) של ההגדרה של "מחולל מחלה" כי זה חלק מהעניינים שאמרנו שנדון בהם אחר כך

נעה בן שבת:       			 (ז) במקום ההגדרה "סמל תנאי ייצור נאותים" יבוא:     				"סמל ייצור נאות" – סמל המסמל כי המזון המסומן בו מיוצר 					בידי יצרן שהוא בעל אישור ייצור נאות, בצורה, גודל, מאפיינים 					ודרך סימון כמפורט בתוספת הראשונה א'	;	     

נעה בן שבת: אם נעבור לתוספת הראשונה א' שמופיעה לנו בפסקה 44

נעה בן שבת:      			44

נעה בן שבת:  אחרי התוספת הראשונה יבוא:      				"תוספת ראשונה א'     			(סעיף 2, ההגדרה "סמל ייצור נאות") 		 			חלק א': צורת סמל ייצור נאות         

נעה בן שבת: צורת סמל ייצור נאות שהיא מופיעה בשתי אפשרויות

נעה בן שבת:       			הרקע האפור מייצג את רקע האריזה ואינו חלק מסמל ייצור נאות

נעה בן שבת:      			חלק ב': מאפייני סמל ייצור נאות ואופן הסימון בו     

נעה בן שבת: גודלו של הסמל לא יפחת מ-10 מ"מ לרוחב

נעה בן שבת: פרוצס OK, 12Y, 90M, 100C, G129 G53 R40: RGB אוPantone Blue או צבע שחור, והרקע בחלק העליון והאותיות בחלק המלבני של הסמל יהיו לבנים

נעה בן שבת: הסמל יהיה בסמוך לפרטי יצרן המזון

נעה בן שבת: התקבלה פה בקשה בנייר עמדה לאיזשהו תיקון

עמיר פרץ: אני יכול להגיד, אדוני?     
 

אוריאל בוסו: את השם לפרוטוקול

עמיר פרץ: אני ממנהלת ענף המזון באיגוד לשכות המסחר

עמיר פרץ:  כפי שהיועצת המשפטית ציינה, אכן העברנו הערה

עמיר פרץ:  גם דיברנו על זה עם משרד הבריאות לפני כן

עמיר פרץ:  אנחנו נבקש לאפשר חלופה שהלוגו גם יוכל להיות בצבע לבן, מאחר שבחלק מהמארזים כחול ושחור אינם נראים או אינם מתאימים

עמיר פרץ:  אנחנו נשמח להוסיף אופציה כזאת

אוריאל בוסו: אדרבה

אוריאל בוסו:  שיהיה בולט, בשונה מהקיים

אוריאל בוסו:  אני אגיד לכם מהראש שלי מה זה אומר

אוריאל בוסו:  כשיצא הייצור של השתייה המתוקה, קוקה קולה באדום על האדום, בסופו של דבר זה לא נראה

עמיר פרץ: להבדיל, כאן יש עניין להשוויץ ב-GMP , אז אף אחד לא יחפש להסתיר את זה

פנינה אורן שנידור: אין בעיה, זה לא העניין

פנינה אורן שנידור:  הסמל צריך להישאר בצורתו, אז להדגיש שהסמל בצורה שלו יישאר ואין לנו בעיה עם - - -      

אוריאל בוסו: אין בעיה

עמיר פרץ: תודה רבה

נעה בן שבת: אוקיי, אז אנחנו חוזרים לסעיף שלנו של הגדרת הסמל

נעה בן שבת:           				(ח) בהגדרה "רופא מחוזי", הסיפה החל במילים "לרבות רופא 					אזורי" – תימחק;     

נעה בן שבת: זה שוב בגלל אשקלון, נכון?      

שרון גוטמן טרודלר: כן

נעה בן שבת: 			 (ט) אחרי ההגדרה "תחנת הסגר" יבוא:      				"תוכנית בטיחות מזון" – כמשמעותה בסעיפים 41(ב)(1) או 42					(ב1)(2) רישה;	     

נעה בן שבת: אני אסביר שבהוראות שנוגעות לסמל ייצור נאות ולייצור נאות, כבר ב-2021 קבעו שתהיה חובה

נעה בן שבת:  מ-2026 היצרנים יצטרכו לעמוד בתנאי, או שיהיה בידם אישור ייצור נאות או שיהיה בידם תוכנית בטיחות מזון

נעה בן שבת:  יש פה הוראות שהן קבועות עכשיו בחקיקה אבל למעשה תהיה הוראת שעה שתחול בינתיים עד שכל ההוראות של ייצור נאות ייכנסו לתוקף

נעה בן שבת:  אנחנו נראה פה בחוק בעצם כמה רבדים

נעה בן שבת:  נראה את החוק כפי שהוא יהיה מעכשיו ועד יולי 2026 ונראה את ההוראות שיחולו מ-1

נעה בן שבת: 8

נעה בן שבת: 26 ואילך

נעה בן שבת:  צריך לעקוב

אוריאל בוסו: בסדר

נעה בן שבת: אולי תוכלו להתייחס להוראה של תוכנית בטיחות מזון כהגדרתה

נעה בן שבת:  אנחנו נגיע אחר כך להוראות הנוספות

נעה בן שבת:  היום יש הגדרה של תוכנית בטיחות מזון גם לגבי הבשר, וההגדרה הזאת תיעזר באותה הגדרה שמופיעה כבר עכשיו

אוריאל בוסו: בסדר

נעה בן שבת: בסעיף 3, סעיף קטן (ו) – בטל;     

נעה בן שבת: סעיף קטן (ו) קובע היום שסמכות שר הבריאות לקבוע תקנות בעניינים מסוימים תהיה מוגבלת למזון בעניינים שבהם אומצו הוראות אירופיות

נעה בן שבת:  תהיה מוגבלת רק למזון שלגביו לא חלות ההוראות האירופיות כי הן מוחרגות או בטור ג', אותו טור שדיברנו עליו

אוריאל בוסו: בשורה תחתונה, ברגע שאתה מפשט רגולציה ואתה מעביר את זה ליצרן וליבואן, אתה צריך לתת סמכות למנהל המזון ליותר דברים או מוצרים שיהיה לו סמכות או לעשות לזה ריקול

נעה בן שבת: כל ההוראות האלה, נכון, אנחנו נותנים להם סמכות לעשות ריקול, למנהל, אבל כרגע מדובר על סמכות ממש לקבוע למשל את המזהמים

נעה בן שבת:  אם דיברנו על המזהמים שנקבעו בתוספות, אז אנחנו אומרים שהסמכות נשמרת לשר רק לעניינים שבהם לא חלות ההוראות המאומצות

נעה בן שבת:  השר, כשיש הוראות מאומצות בישראל, הוא לא אמור במקביל לקבוע תקנות באותם נושאים על אותם מוצרי מזון, כי צריך להיות בהירות מה הדין החל בישראל

נעה בן שבת:  אם ההוראות המאומצות חלות, אז לא חלות ההוראות של השר, אבל כמובן שאם יש מזונות שהוחרגו, הם לא יוחלו

נעה בן שבת:       יש לנו בהמשך הוראה מאוד דומה אבל משאירה את הסמכות לשר לקבוע כאשר הוא קובע הוראה מאומצת, לאיזה סעיפים תהיה הגבלה על הסמכות שלו להתקין תקנות

נעה בן שבת:  לדעתי נוצר פה משהו לא כל כך בריא ולכן לדעתי צריך להשאיר את סעיף 3(ו) במקומו מכיוון שההוראה הזאת תאפשר לשר להגביל את הסמכות של עצמו והוא הרי מוגבל

נעה בן שבת:  הוא יכול להגביל מראש את הסמכות

נעה בן שבת:  הוא יכול בתקנות להגיד על מה חלה הוראה שלו

נעה בן שבת:  הוא יכול לתקן שני סטים של תקנות במקביל

נעה בן שבת:  יש לו הרבה אפשרויות ולכן לא כל כך ברור מדוע אנחנו צריכים את ההוראה המחליפה את סעיף 3(ו), מדוע אנחנו מוחקים את סעיף 3(ו) ומוסיפים הוראה אחרת במקומה

נעה בן שבת:       רציתי לשאול מאיפה הגיע הרעיון לבטל את סעיף 3(ו) ולהכניס במקומו את סעיף 3(א)(יב)?     

שרון גוטמן טרודלר: הרעיון הגיע מאחר וזה קשור למודל האימוץ ו-3(א) נראה לנו יותר המקום הנכון, המתאים לעניין האימוץ

שרון גוטמן טרודלר:  הוספנו שם את הסעיף שבעצם אומר משהו דומה, רק מאפשר את זה בלי תיקון של חקיקה ראשית כל פעם שתאומץ הוראה חדשה באירופה, כלומר לא לקרוא בצורה מפורשת בתוך הסעיף את הנושאים שאומצו, אלא לעשות את זה בטבלה שבעתיד אם יאומץ, יהיה אפשר

נעה בן שבת: האם לא צריך להגיד משהו כללי, שהסמכות שלו לגבי הוראות שנקבעו בהוראות המאומצות, זאת אומרת לא לדבר על הנושא, או לעשות באותה טבלה של התוספת השנייה א' איזשהו טור שאומר מה הנושא של כל פרוצדורה, אבל לא לאפשר לשר להגביל

נעה בן שבת:  בעצם הוא אומר, אני מגביל את הסמכות של עצמי

שרון גוטמן טרודלר: אין לנו מניעה

נעה בן שבת: אז אולי אנחנו נציע איזשהו תיקון לסעיף 3(א)(יב), זאת אומרת נמחק פה ב-3(ו) כמו שהצעתם, וב-3(יב) נציע איזשהו תיקון

שרון גוטמן טרודלר: בסדר גמור

נעה בן שבת: עכשיו פסקה 3

נעה בן שבת:  אומרת, בסעיף 3א, סעיף 3(א) הוא באמת סעיף שקובע את האימוץ של ההוראות האירופיים

נעה בן שבת: בסעיף קטן (ו)(1), לפני "להוסיף" יבוא "לשנות את התוספת השנייה א', ובכלל זה" ואחרי "באיחוד האירופי" יבוא "ובלבד שאין בשינוי כאמור כדי לגרוע הוראה מחייבת כאמור מההוראות המאומצות";     

נעה בן שבת: אולי תוכלו להסביר מה היא הבעיה בנוסח, ואני רואה שגם יש הערה לרז

שרון גוטמן טרודלר: בסעיף 3(א)(ו)(1) הנוסח הקיים לא מאפשר תיקונים טכניים של נוסח ונתקלנו בזה לאחרונה שרצינו לתקן את התוספת השנייה

אוריאל בוסו: זה מחייב לפתוח את הכול

שרון גוטמן טרודלר: כדי לתקן את טור א' אין בעצם סמכות

שרון גוטמן טרודלר:  יש פה לקונה בחוק

שרון גוטמן טרודלר:  רצינו לתקן את הנוסחים של ההוראות המאומצות, כי בחוק ההסדרים הקודם בלחץ הזמן לא ניסחנו אותם נכון וראינו שאין אפשרות לעשות את זה במסגרת צו, לכן אנחנו מבקשים לאפשר תיקונים טכניים בשמות של ההוראות המאומצות

אוריאל בוסו: טוב

נעה בן שבת: ועדיין תיקון כזה גם מחייב אישור של הוועדה, נכון? כל שינוי כזה מחייב אישור של הוועדה לפי 3(א) - - -      

פנינה אורן שנידור: אבל אם זה טכני?     

נעה בן שבת: גם אם זה טכני

נעה בן שבת:  איך נדע מה טכני ומה מהותי? מי יחליט?     

שרון גוטמן טרודלר: אין לנו מניעה שיהיה אבל לא צריך אישור ועדת חריגים לדעתי

פנינה אורן שנידור: אבל רק ועדת כנסת בלי ועדת חריגים

אוריאל בוסו: ועדת הבריאות

נעה בן שבת: נכון, ועדת הבריאות בלי ועדת חריגים

אוריאל בוסו: יש כאן הערה

רז הילמן: אני מלשכת המסחר

רז הילמן:  אני אתחיל מההערה לתיקון הזה ואחרי זה יש לי הערה אחרת על סעיף 3(א)

רז הילמן:  לגבי התיקון הזה, מונעים פה משר הבריאות סמכות להקל ביחס לאירופה

רז הילמן:  לא שיש לי כרגע איזשהו רעיון מתי הוא ירצה להקל ביחס לאירופה, אבל בטח שלא כדאי להגביל את היכולת שלו להקל ביחס לאירופה בצורה קטגורית

רז הילמן:  זה בכל מקרה כמו שנאמר כאן, יהיה גם החלטה של שר, גם באישור ועדה, ואם יש נסיבות שיצדיקו את זה וכן ירצו להקל ביחס לאירופה, לא רואה סיבה למנוע את זה בצורה גורפת כזאת

רז הילמן:  זה לגבי זה

רז הילמן:      לגבי סעיף 3(א) עצמו, כשדיברנו בחוק ההסדרים הקודם על תקופות המעבר, דיברנו קודם כל על תקופת המעבר כשהרפורמה תיכנס לתוקף, ובעניין הזה דובר על שנה

רז הילמן:  בישיבה האחרונה סוכם שיהיו עוד שלושה חודשים

רז הילמן:  מה שלא נסגר זה הנושא של שינויים בהוראות המאומצות ומה תקופת המעבר בשינויים בהוראות המאומצות

רז הילמן:  ההסדרים שנעשו בחוק הקודם לא היו ממצים וככה נוצר מצב שבעצם הנוסח היום לא נותן מענה לשני מצבים: מצב אחד זה מצב שבו הוראה מאומצת משתנה ויבואן רוצה להתחיל לפעול לפי ההוראה המאומצת, ולא הספיקו בארץ לעדכן צו שמכבד את אותו שינוי בהוראה המאומצת

רז הילמן:  במצב כזה תהיה בעיה

רז הילמן:  דבר אחד שאנחנו מבקשים, זה שיהיה ברור שאם אומצה הוראה ולא היה לגביה איזושהי החרגה מיוחדת, אז כשהיא מתעדכנת באירופה, אז באופן אוטומטי גם בישראל יבואנים, אם הם פועלים לפיה, זה לא ייחשב בעייתי

רז הילמן:       הדבר השני זה באמת קצת להרחיב את הסמכות, לתת תקופת מעבר מעבר בגלל שכרגע הגבלתם אותה לחצי שנה ולעד שנה בסימון

רז הילמן:  אני חושב שלא צריך להגדיר מראש שזה עד חצי שנה ועד שנה

רז הילמן:  גם כאן הסמכות של שר הבריאות צריכה להיות רחבה יותר לפי שיקול הדעת, לפי הנסיבות, איפה שצריך שיוכל לתת את מה שצריך

אוריאל בוסו: למה לצמצם את זה כאן בתקנות, הוא אומר

אוריאל בוסו:  תשאיר את זה לשר הבריאות וגם כן אל תגביל

רז הילמן: נכון

רז הילמן:  מצד אחד שייאמר מפורשות בחוק שמי שפועל לפי הוראה מאומצת עדכנית באירופה, גם אם עוד לא הספיקו להעביר צו או שאולי אפילו יעשו משהו יותר פשוט מצו במשרד הבריאות, שיהיה ברור שהוא לא בהפרה, שאם הוא פועל לפי הרגולציה העדכנית, הוא בסדר

נעה בן שבת: אז מי אמר שהיא מאומצת? אם היא עוד לא נכנסה לתוקף, באיזה מובן היא מאומצת?     

רז הילמן: אני מדבר על רגולציה שכבר אומצה, היה והוא משתנה

רז הילמן:  כל הזמן יש שם עדכונים

רז הילמן:  זה משהו שקורה בתדירות מאוד גבוהה

נעה בן שבת: כן, אבל יש איזשהו מנגנון שבו מחליטים אם לאמץ ומחליטים איזה עדכונים

נעה בן שבת:  יש עדכונים שיכולים להחליט לא לאמץ

נעה בן שבת:  יש הרי אפשרויות

נעה בן שבת:  בעצם אתה אומר, בוא נתעלם מהמנגנון הזה ואנחנו נאמץ את זה אוטומטית, אבל זה שינוי מאוד דרמטי במודל

רז הילמן: נכון

רז הילמן:  אני מנגנון אחר

רז הילמן:  אגב, דיברו פה על התקדימיות של הרפורמה הזאת

רז הילמן:  אני מזכיר שבאותה רפורמה בייבוא המנגנון שבחרו במשרד האנרגיה הוא מנגנון כזה שבו הם אומרים פחות או יותר, הרגולציה האירופית חלה עלינו, וזה ככה

רז הילמן:  שם הלכו הרבה יותר רחוק

רז הילמן:  שם בכלל לא כתבו אפילו את השם של הרגולציה האירופית

רז הילמן:  כל הרגולציה האירופית למוצרים מסוימים ביעילות אנרגטית, חלה כפי שהיא באירופה וכפי שהיא מתעדכנת, אז זה לא איזה משהו כזה יוצא דופן

נעה בן שבת: ביעילות אנרגטית, אבל פה מדובר על מזון לבריאות הציבור

רז הילמן: זה בסדר שיהיה מנגנון ושלפעמים יחליטו אחרת, אבל ברירת המחדל צריכה להיות שמה שיתעדכן באירופה, וזה הוראה שאימצנו ולא עשינו לגביה החרגה

רז הילמן:  זה לא היה הקטע של הליסטריה והסלמונלה, משהו שאימצנו ולא עשינו לגביו החרגה, אז אם הוא יתעדכן, אז באופן אוטומטי שיהיה אפשר להתחיל - - -      

נעה בן שבת: אני לא מבינה איך אתה אומר שזה רק בקרה

נעה בן שבת:  אתה בעצם מציע לשנות את המודל של האימוץ האירופי

נעה בן שבת:  היום אומרים, אנחנו מחילים

נעה בן שבת:  יש איזה החלטה של החלה

נעה בן שבת:  יש פרסום, יש אימוץ

נעה בן שבת:  יש לנו איזה מנגנון

נעה בן שבת:  הדין האירופי הוא לא חל אוטומטית אצלנו, ומה שאנחנו מציע זה אחרת

נעה בן שבת:  אתה אומר, הדין האירופי חל אצלנו באופן גורף

רז הילמן: אחרי שבחרתי לאמץ אותו

רז הילמן:  אחרי שהמחוקק בחר לאמץ את אותה רגולציה, כשהיא מתעדכנת ובגלל שהיא מתעדכנת כל כך הרבה, ובגלל שאנחנו יודעים שעד שיביאו לפה צו ייקח זמן, אז הדברים האלה צריכים להיות כן אוטומטיים כשכמובן שיש דגל משרד הבריאות שיש משהו בעייתי

רז הילמן:  הוא ירים דגל ובמנגנון הזה ברור שצריכה להיות סמכות להגיד לא, את זה אני לא מקבל, אבל ברירת המחדל צריכה להיות שזה בסדר

נעה בן שבת: לפני שאני אבקש אולי מהמשרדים להתייחס, הצעת שני דברים

נעה בן שבת:  אמרת שמצד אחד יאפשרו לפעול כבר לפי ההוראה המעודכנת עוד לפני שהיא התקבלה בישראל, לפני שהעדכון התקבל בישראל

רז הילמן: נכון

נעה בן שבת: מה הצד השני?      

רז הילמן: קודם כל גם היה לי הצעה לפני זה, שלא יהיה הקטנה של סמכות השר להקל

רז הילמן:  ההצעה השלישית, בעצם יצרנים אירופים באופן טבעי מייד יהיו מוכנים לכל מה שמתעדכן באירופה

רז הילמן:  לעומת זאת יצרנים ברזילאים וגם ישראלים וגם ממדינות אחרות, יכול להיות שייקח להם קצת יותר זמן

רז הילמן:  בעצם החוק מגביל לחצי שנה את האפשרות לדחות את זה, ולסימון הוא מגביל עד שנה

רז הילמן:  אני לא חושב שצריך שהחוק יגביל את העניין הזה

רז הילמן:  זה צריך להישאר לשיקול דעתו של שר הבריאות

רז הילמן:  כל גורם רלוונטי יוכל להסביר את ההיערכות הנדרשת ויוכלו לתת את הזמן המתאים

אביב חצבני: אשמח להתייחס גם, ברשותכם

אביב חצבני:  אחד, על אותה הצעה, זה מופיע בין היתר גם בנייר העמדה שלנו, מן רעיון גם טיפה לגשר

אביב חצבני:  צריך לזכור שכשיש שינויים ועדכונים בהוראות מאומצות אירופיות, יכול להיות שהשינוי מקל בהשוואה למה שקיים בישראל ויכול להיות גם שהוא מחמיר מהבחינה הזו

אביב חצבני:  ההצעה שלנו אומרת שככל שזה מקל ואנחנו רוצים באמת ליישם את זה באופן מיידי בישראל, תורידו את הסמכות מהשר לפנינה, לשירות המזון הארצי שישקלו, יפרסמו ברשומות, יעבדו באינטרוולים הרבה יותר קצרים, וככל לצורך העניין שיהיה - - - , תשאירו את המנגנון בעצם של השר להחריג או לא לאמץ מהבחינה הזו

אביב חצבני:  זה יגדר בעצם לעסקים שכשיש הקלות נאמץ אותן מהר, ובמידה ויחולו החמרות או שיש חשש להחמרה, יתקיים באמת דיון מעמיק בוועדת החריגים בהמלצה לשר ובדיון בוועדה

אביב חצבני:       דבר נוסף שאני חושב שגם את זה כולנו רוצים, ואם אתם חלוקים עליי, כמובן תגידו, זה העובדה שככל שבאמת כמו שאמר רז, בהנחה ונתנו לפנינה את הסמכות והיא פרסמה ל-14 יום להערות הציבור או כל חלופה אחרת, וזה אומץ בישראל ויש את פרק הזמן של החצי שנה, ויש יבואן או יצרן מקומי לצורך העניין שכבר יכול ליהנות מאותה הוראה מאומצת שמקלה, שהוא יוכל מה שנקרא לאמץ אותה כבר היום, ופרק הזמן המותנה של חצי שנה או יותר כמו שהציע רז, יהיה מה שנקרא המועד המאוחר לכל היותר מהבחינה הזו, אנחנו חושבים שזה בעצם יאפשר את הגמישות הרלוונטית גם ליבואנים וגם ליצרנים ליהנות מאותה הקלה ככל שזו הקלה, ויגדר את הסיכון ככל שזו החמרה

אוריאל בוסו: שי סומך, משרד המשפטים

שי סומך: אני אתייחס לחלק מהערות שנשמעו כאן

שי סומך:  אחר כך משרד הבריאות ימשיך

שי סומך:  יש גם הצעה להקלה שנציע לכם

שי סומך:  קודם כל לגבי המצב שבו יש חריגה מהדין האירופי אבל היא הקלה

שי סומך:  זה מקרה שבדיוק בדיון האחרון בוועדת הבריאות כשנדון הצו, אז היה מקרה כזה

שי סומך:  צריכים לשקול את זה

שי סומך:  בעיית החריגים היא באחריות משרד האוצר

שי סומך:  אנחנו נחשוב על ההצעה הזאת

שי סומך:  אני לא יכול לתת תשובה עכשיו

נעה בן שבת: אתה תמיד תדע מה ההקלה ומה ההחמרה?     

שי סומך: לכן צריך לדון בזה

שי סומך:  אנחנו נדון כמובן גם עם הלשכה המשפטית בנושא הזה

פנינה אורן שנידור: הרלוונטיות זה לא הקלה או החמרה

פנינה אורן שנידור:  הרלוונטיות אם אנחנו עושים שינוי באימוץ

פנינה אורן שנידור:  סליחה שאני מתקנת, שי

פנינה אורן שנידור:  אם הרעיון היה שלא משנה מה אירופה עושה, אנחנו רוצים להמשיך את הסחר

פנינה אורן שנידור:  אם אירופה עכשיו מוסיפה מזהם חדש, זה כאילו החמרה, אבל זה יישור קו עם אירופה

פנינה אורן שנידור:  ההחמרה תהיה שאם אני באה ואומרת, סטופ, את זה אני לא רוצה

שי סומך: זה כמו התיקון האחרון שנעשה

שי סומך:  רצינו לעשות תקופת היערכות של שנה, והיינו צריכים להגיע לוועדת חריגים

שי סומך:  זאת הכוונה

שי סומך:  אם רוצים לעשות הקלה לעומת אירופה, השאלה אם צריכים להגיע לוועדת חריגים?     

פנינה אורן שנידור: אבל זה לא הקלה

פנינה אורן שנידור:  אני חושבת שהקלה זה, אירופה שינתה? אני זורמת איתה

פנינה אורן שנידור:  החמרה זה שאני באה ואומרת, רגע, עצור, השינוי הזה לא מתאים לי, ואז אני יוצרת חסם בייבוא וזה החמרה

נעה בן שבת: אתה מדבר על הקלה והחמרה בשני עניינים שונים

נעה בן שבת:  אתה מדבר על הקלה או החמרה לגבי החריגים

שי סומך: נכון

נעה בן שבת: חרגתי מאירופה, השאלה אם הקלתי או החמרתי?      

שי סומך: נכון, לגבי טור ב'

נעה בן שבת: הבקשה פה הייתה שאם אירופה הקלה זה יחול אוטומטית

שי סומך: לא, זה שתי שאלות נפרדות

פנינה אורן שנידור: לדעתי צריך להשתמש במונחים

פנינה אורן שנידור:  זה לא הקלה או החמרה

קריאה: עדכון או שינוי בהוראות המאומצות

פנינה אורן שנידור: זה שתי שאלות נפרדות

שי סומך: אולי באמת לא הבהרתי את הדברים

שי סומך:  התכוונתי לתיקון של טור ב'

פנינה אורן שנידור: טור ב' זה ברור שצריכים ועדת חריגים

שי סומך: כן, אבל אם יש הקלה אז השאלה אם צריך ועדת חריגים

פנינה אורן שנידור: היה פה איזו פרשנות דווקא של משרד רוה"מ

פנינה אורן שנידור:  רשות הרגולציה אמרה שככל שמתקרבים לאירופה, אז מבחינתם אין צורך בהם

שי סומך: גם השאלה השנייה של מצב שבו יש עדכון של הדין האירופי, הקלה או החמרה, לא משנה, והיצרן או היבואן רוצה לפעול לפי הדין האירופי לפני הפרסום ברשומות, זו שאלה מורכבת שרק אתמול קיבלנו אותה

שי סומך:  אנחנו נצטרך לחשוב עליה גם כמובן איתך, נעה

אביב חצבני: אני רק אדייק משהו אחד

אביב חצבני:  ההנחה אומרת שזה פורסם ברשומות, לפחות ממה שאנחנו אמרנו, ויש לך שישה חודשים לעמוד

אביב חצבני:  אם אתה רוצה לעמוד לפני אותם שישה חודשים כי אתה יכול, תאפשר את זה

אביב חצבני:  תדייק עם רז

אביב חצבני:  יכול להיות שרז דייק משהו אחר

שי סומך: רז התכוון לפני הפרסום ברשומות

רז הילמן: גם לפני הפרסום ברשומות, בוודאי

שי סומך: נכון

שי סומך:  התייחסתי להצעה של רז

שי סומך:  לגבי השישה חודשים, זה הרבה יותר פשוט בוודאי

נעה בן שבת: אתה אומר שתמיד תהיה הוראת מעבר? באופן גורף תמיד תהיה את הבחירה? אני מדברת על הוראת מעבר כמו הוראת המעבר - - - בתקנות

שי סומך: אני לא רואה בעיה בזה

שי סומך:  אם קובעים שמועד התחילה הוא ביום X ויש יצרן או יבואן שרוצים לפעול לפני המועד הזה לפי הדין האירופי, אני לא רואה בעיה עם זה, אבל בוודאי שצריכה להיות סמכות

שי סומך:  בזה אני לא רואה קושי

שי סומך:  אני חושב שגם היום זה מתאפשר לפי הנוסח, ואם לא, אז אפשר להעביר את זה

קריאה: אבל זה אחרי הפרסום

שי סומך: כן, זה אחרי הפרסום

שי סומך:  זה פשוט

נעה בן שבת: במהות אתה תקבע איזה מן הוראת מעבר שתהיה קבועה תמיד בחקיקה הזאת

נעה בן שבת:  שתמיד תהיה לנו הוראת מעבר כמו זאת שאומרת, תבחר את הדין שיחול עליך, נניח

נעה בן שבת:  לא תבחר אבל זה במועד שלפני שהדין חל

נעה בן שבת:  זה יהיה תמיד בכל שינוי

שי סומך: צריכים לחשוב על זה

שי סומך:       דבר נוסף, מבחינתנו אפשר שמי שיפרסם את ההודעה לציבור לקבל את הערות הציבור, במקום השר יהיה ראש שירות המזון

שי סומך:  זה יקצר את ההליכים

נעה בן שבת: אבל ההחלטה הסופית על האימוץ היא של השר

שי סומך: לא

שי סומך:  גם כאן אנחנו מוכנים להקל, שזה יהיה המנכ"ל

נעה בן שבת: המשמעות היא שזה כמו תקנות שאתה קובע בישראל

שי סומך: אם יש אימוץ, אז זה בעצם מתאים למה שהמחוקק החליט

שי סומך:  אני מאמין שברוב רובם של המקרים יהיה אימוץ כזה ולכן זה הליך יחסית טכני של אימוץ של העדכון, ואז זה מאוד יקל אם זה יהיה המנכ"ל ולא השר, ומנכ"ל משרד הבריאות, יש לו הרבה סמכויות להתקין תקנות בעלות פועל תחיקתי בחקיקה הישראלית וזה לא נראה לנו סוטה - - -      

נעה בן שבת: יש פה שתי רמות

נעה בן שבת:  הסעיף היום מחייב תמיד אישור של ועדת הבריאות

שי סומך: לא, מדברים על העדכונים

פנינה אורן שנידור: עדכונים

פנינה אורן שנידור:  אנחנו לא צריכים ועדת חריגים

פנינה אורן שנידור:  לא אימוץ נוסף

נעה בן שבת: אתה מדבר על עדכונים, לא על שינוי של התוספת

שי סומך: לא

פנינה אורן שנידור: אני רוצה רגע לעשות סדר, ברשותך, מבחינה מקצועית, שאנחנו נדייק כולנו במונחים שנשתמש

פנינה אורן שנידור:  אימוץ רגולציה נוספת זה ברור שזה סמכות שר

פנינה אורן שנידור:  אם נרצה מחר להוסיף הוראות סימון של האיחוד האירופי, נצטרך להפעיל את כל הסמכות שיש לשר ולהוסיף רגולציה נוספת בתוספת

פנינה אורן שנידור:  אנחנו כאן מדברים על רגולציה שכבר הוחלט לאמץ

פנינה אורן שנידור:  החלטנו לאמץ את ה-20/73

פנינה אורן שנידור:  והיה והיא משתנה, אירופה מעדכנת ואנחנו בודקים מבחינה מקצועית, מפרסמים להערות הציבור ואומרים, רוצים לאמץ as is

פנינה אורן שנידור:  אנחנו לא מוצאים לנכון להחריג, לשנות

פנינה אורן שנידור:  לוקחים את אירופה as is, אז אנחנו מבקשים להקל בפרוצדורה

פנינה אורן שנידור:  אנחנו רצינו שזה יירד לרמת מנהל שירות המזון אבל משרד המשפטים, אני מבינה, מבקש מנכ"ל?      

שי סומך: כן

שי סומך:  הפרסום לציבור יכול להיות על ידי מנהל שירות המזון

פנינה אורן שנידור: ההודעה ברשומות?     

שי סומך: לא, הפרסום לציבור לקבל הערות ציבור

פנינה אורן שנידור: ההודעה בפרסום ברשומות זה מנכ"ל?     

שי סומך: מנכ"ל במקום שר

פנינה אורן שנידור: אוקיי

פנינה אורן שנידור:  כל התכלית כאן שזה יהיה מהיר על מנת לאפשר את הזרימה

פנינה אורן שנידור:  רק לסבר את האוזן, אנחנו יודעים שגם אירופה נכנסת, ולשמור במנגנון הקיים, שאם הפרסום עדיין לא נכנס לתוקף באירופה, אז הוא ייכנס במועד שאירופה קנתה, כי גם הם עושים תקופות מעבר

פנינה אורן שנידור:  לא תמיד אנחנו מספיקים לעמוד בקצב

עמיר פרץ: שי, המנכ"ל זה מסלול מהיר?     

שי סומך: יותר מהיר משר

עמיר פרץ: יותר מהיר, כן, אבל נשאלת השאלה אם די באישור של שירות המזון?      

שי סומך: תיראו, כל ההליך הזה של אימוץ די אירופי הוא מאוד מאוד חריג

שי סומך:  הוא תקדימי, אין אותו באף מקום אחר

אוריאל בוסו: כשאתה מדבר בין שירות המזון לבין שר לבין מנכ"ל, זה עניין של שעתיים, יומיים? ברור שלא מביאים את זה לשר לפני המנכ"ל

פנינה אורן שנידור: אבל אנחנו יודעים גם שאפשר לתקן רשומות בהסכמה ולפרסם באתר האינטרנט גם בלי הערות ציבור

פנינה אורן שנידור:  שי, אפשר אולי בכל זאת לשקול

שי סומך: לא, לא

שי סומך:  אני בדקתי את הנושא מול מחלקת הנוסח

שי סומך:  זאת הקלה די משמעותית

שי סומך:  לתת למנהל שירות המזון לקבוע הוראה שיש לה השלכות - - -      

פנינה אורן שנידור: אבל אמרנו שזה טכני

נעה בן שבת: זה לא טכני בכלל

שי סומך: זה שינוי של הדין

נעה בן שבת: אנחנו מדברים על סעיף קטן (ג) ו-(ד) בחוק הקיים, ב-3א

נעה בן שבת:  אנחנו אומרים שאם תוקנו הוראות האיחוד האירופי, יפרסם השר באתר האינטרנט הודעה על השינוי ואת הדרך להגשת הערות לגבי על החלתו

נעה בן שבת:  אתה אומר, גם מנהל שירות המזון יכול לעשות את הפרסום להערות הציבור

נעה בן שבת:  אחרי שחלף המועד אז השר קובע צו בדבר החלת השינוי בישראל

שי סומך: במקום השר אנחנו מעוניינים שזה יהיה המנכ"ל

שי סומך:  זה דבר חריג שלמנכ"ל יהיה סמכות להתקין תקנה בעלת פועל תחיקתי

נעה בן שבת: אז באמת למה עושים את זה? למה אתה בעד העניין הזה?     

שי סומך: משתי סיבות

שי סומך:  א', למנכ"ל משרד הבריאות יש כבר סמכויות סטטוטוריות בחקיקה

שי סומך:  זה דבר שהוא מקובל

נעה בן שבת: הוא מקובל בגלל שיש לנו פקודה מנדטורית, פקודת בריאות העם, אבל זה לא מקובל במשרדים אחרים

שי סומך: נכון, זה לא מקובל במשרדים אחרים אבל בתחום הבריאות זה מקובל

שי סומך:       הסיבה השנייה היא שההחלה של הדין האירופי היא משהו שהוא בעצם עולה בקנה אחד עם מה שהורה המחוקק

שי סומך:  כנראה שברוב רובם של המקרים, אני לא רוצה להגיד 100%, אבל בכמעט כל המקרים יהיה באמת אימוץ וזה בעצם הליך שהוא יחסית טכני

שי סומך:  דרך אגב, עד היום היו שישה תיקונים במזהמים הכימיים, זאת אומרת שישה עדכונים בדין האירופי מה-1

שי סומך: 1

שי סומך: 23

קריאה: לא

קריאה:  מתי הכנסנו את זה? מנובמבר

שי סומך: מנובמבר

שי סומך:  בחודשים האחרונים היו שישה תיקונים

שי סומך:  בכל המקרים אתם תאמצו את הדין האירופי, נכון?     

קריאה: אפשר להגיד משהו אחר

קריאה:  בזמן שתרגמו נוסח אחד, כבר היו כמה עדכונים באמצע

שי סומך: נכון, לכן זה יהיה הליך שיקרה פעם בחודש או פעם בחודשיים, ההליך של העדכון

שי סומך:  הפעולה של המנכ"ל היא משתלבת בדיוק עם מה שהורה המחוקק

נעה בן שבת: כן, היא משתלבת אבל אנחנו רואים הרבה פעולות של חקיקת משנה עם דברים שנעשים מכוח סמכות של החוק, אבל הם ניתנים לשרים

נעה בן שבת:  הם בדרך כלל לא ניתנים למנכ"לים

נעה בן שבת:  אנחנו גם רואים שאחרי זה הוא זה שצריך לפנות לוועדת החריגים, וועדת החריגים הולכת לממשלה

נעה בן שבת:  היא יכולה ללכת במקרה שהדברים מורכבים

שי סומך: את זה לא משנים

נעה בן שבת: אנחנו לא משנים אבל אני רק מראה שברגע שאתה נותן את הסמכות להחליט יחד עם השיקול של קביעת המועדים של כניסה לתוקף וקביעת תקופות מעבר וכל ההוראות האלה שניתנות, שבאותו צו של החלת השינוי הן כלולות, אז אתה בעצם מכניס הרבה מאוד סמכויות שמתאים יותר שהן יהיו לשר כמו שבחקיקת משנה רגילה

נעה בן שבת:  לא כל כך ברור למה פה אנחנו דורשים רק מנכ"ל? למה תסתפק פה במנכ"ל כשבכל חקיקה - - -      

אביב חצבני: סליחה שאני מתערב בשיח ביניכם, אבל בסוף הפרקטיקה של השוק גם אומרת שבגלל שיש שינויים כל כך דחופים וגם השוק רוצה להתאים את עצמו ככל שההוראה מאומצת, שלא ייווצר פה בסוף צוואר בקבוק שתקבל מנה אחת של שינויים בבת אחת, שאמנם אתה יודע שאתה אמור להיות ערוך אליהם אבל אז כבר הנטל יהיה עליך הרבה יותר

נעה בן שבת: כמה צוואר הבקבוק בין מנכ"ל משרד הבריאות לבין השר שלו?      

אביב חצבני: קחי כדוגמה את הוראות המעבר

שי סומך: בעולם הבריאות יש המון החלטות מקצועיות

אוריאל בוסו: אתה לא יכול להסמיך את המנכ"ל

אוהד מרדכי: אני מאגף תקציבים

אוהד מרדכי:  אני מהצוות של גל

אוהד מרדכי:  אני מציע שאת הנושא הזה אנחנו נבחן ונעשה דיון אחר כך בינינו ונגיע להסכמות - - - 

שי סומך: בינינו יש הסכמות מול הכנסת אבל אפשר גם לדון בכנסת

שי סומך:      בעולם הבריאות יש הרבה מאוד החלטות מקצועיות, אין-ספור החלטות מקצועיות בכל מיני תחומים

שי סומך:  התפיסה היא שגם למנכ"ל יש סמכויות

שי סומך:  יש סמכויות בפקודת בריאות העם לגבי רגולציה על בתי חולים, בדברים יותר הרי גורל

נעה בן שבת: כי זה פקודה מנדטורית

נעה בן שבת:  אני מזכירה, אנחנו מדברים פה על פקודה מנדטורית שהעניקה סמכויות למנכ"ל וזה כל הזמן מאוד חריג

נעה בן שבת:  אנחנו שומעים על הדברים האלה ולדברים האלה יכולה להיות אחרי זה משמעות פלילית

נעה בן שבת:  אם באמת זה הוראות של מזהמים, יש פה איזה שינוי שכן נכנס או לא נכנס

נעה בן שבת:  אחרי זה פתאום יש לזה משמעויות

שי סומך: אבל המחוקק כבר קבע

אוהד טל: לא רק זה

אוהד טל:  הלקוחות של החוק זה יבואנים ויצרנים

אוהד טל:  ברגע שנוצר נפילה כזאת, מה אנחנו עושים? בגלל זה אנחנו מחפשים פתרון מהיר

אוהד טל:  אם התהליך הוא תהליך ארוך דרך השר, זה תהליך בין הארוכים, לכן אנחנו מבקשים תהליך מהיר

שי סומך: אנחנו נבחן את השאלה כמו שהציע אגף תקציבים

שי סומך:       נקודה אחרונה

שי סומך:  יש כאן איזשהו באג בחקיקה שאפשר היה גם לראות אותו בתיקון של הצו שהובא לוועדת הבריאות

שי סומך:  נעה, ניסיתי לדבר איתך, אז סליחה שאני אומר אותו עכשיו

שי סומך:  אני מדבר על סעיף 3(א) רבתי, סעיף קטן (ד) פסקה 3, פסקת משנה ב'

שי סומך:  היום כתוב שם שבצו שמאמץ את העדכון אפשר לקבוע תקופת מעבר שבה אפשר יהיה להמשיך לשווק מוצרים שיובאו או יוצרו לפני כניסת העדכון לתוקף

נעה בן שבת: אתה אומר, לפני שהוא נכנס לתוקף זה לא בעייתי

שי סומך: יש מצבים שמשרד הבריאות ירצה לאפשר להמשיך לייצר או לייבא מוצרים שהם לפי הדין הקיים אבל הם יוצרו או יובאו אחרי הכניסה לתוקף, כי יש ליצרנים או היבואנים חומרי גלם לפי הדין הקודם

שי סומך:  זה עלה בתיקון האחרון של הצו

שי סומך:  יעל סלאנט אז טיפלה בו

נעה בן שבת: אני מבינה שאתה אומר, לא רק המוצרים שהם עצמם יוצרו אלא גם חומרי גלם

נעה בן שבת:  אתה רוצה להוסיף גם חומרי גלם?      

שי סומך: לא

שי סומך:  אני רוצה שתהיה סמכות לאפשר לייצר או לייבא מוצרים לפי הדין הקודם, גם אם יוצרו או יובאו אחרי מועד הכניסה לתוקף

נעה בן שבת: אז בשביל מה אנחנו מכניסים לתוקף את ההוראה? היו כמה תקופות שדוברו

נעה בן שבת:  דובר בין התקופה של הפרסום לבין התקופה של הכניסה לתוקף

נעה בן שבת:  מהתאחדות התעשיינים העירו

נעה בן שבת:  רז דיבר על התקופה של לפני כן

נעה בן שבת:  כבר מתחילים להתנהג כמו אירופה

נעה בן שבת:  זה הכיוון השני

נעה בן שבת:  אתה מדבר עכשיו על אלה שממשיכים להתייחס לדין הישראלי

פנינה אורן שנידור: מה שקורה כאן, האימוץ כבר קרה

פנינה אורן שנידור:  אימצנו ועכשיו אנחנו עושים תיקון

פנינה אורן שנידור:  לאפשר עדיין להשתמש במוצרים שיובאו או יוצרו ערב התיקון, כי הדין הקודם היה חל עליהם ועכשיו יש דין מעודכן

קריאה: ברירת המחדל זה מה שאומץ למעשה

שי סומך: נניח שיש איזושהי הוראה מסוימת שאומרת שאסור להשתמש בחומרי גלם מסוימים, אבל עדיין למשל ליצרנים יש את המלאי הקודם והם ירצו להשתמש בו

שי סומך:  אנחנו נותנים כרגע סמכות

שי סומך:  לא בהכרח חייבים להשתמש בה

שי סומך:  אנחנו מציעים במקום מה שכתוב באותה פסקת משנה (ב) לכתוב את הדבר הבא: לקבוע תקופת מעבר שבה אפשר יהיה להמשיך לשווק מוצרים שיובאו או יוצרו בישראל לפי הדין שחל לפני כניסת העדכון לתוקף

נעה בן שבת: יובאו לישראל או יוצרו בישראל? אתה הוספת את המילה בישראל

שי סומך: הוספנו את המילה בישראל

שי סומך:  לשווק מוצרים שיובאו או יוצרו בישראל לפי הדין שחל לפני כניסת העדכון לתוקף, ולהוסיף, לעניין זה יראו את יום - - -      

נעה בן שבת: אבל עד מתי?     

שי סומך: משרד הבריאות יקבע את התקופה

פנינה אורן שנידור: לא

פנינה אורן שנידור:  זה צריך להיות, ובלבד שזה לא יעלה על שנה - - -      

שי סומך: אוקיי, לתקופה של עד שנה

נעה בן שבת: של עד שנה ממתי?      

פנינה אורן שנידור: לשווק לא יהיה בעיה אבל חומר גלם - - -      

אביב חצבני: חומר גלם אני אוכל להמשיך לייצר גם במידה וחל שינוי, כל עוד יש לי מלאי נניח, בסדר? כדי שאני לא אזרוק לזבל

נעה בן שבת: אולי תוכל לחזור על הדלתא

נעה בן שבת:  אני מנסה להבין

נעה בן שבת:  היום כתוב להמשיך לשווק מוצרים שיובאו לישראל או יוצרו בישראל

נעה בן שבת:  אתה הוספת את המילים "לפי הדין שחל ערב כניסת התיקון לתוקף, לתקופה שלא תעלה על שנה מיום" - - -          

קריאה: ה"לשווק" לא מוגבל לשנה

נעה בן שבת: אני מנסה להבין

נעה בן שבת:  אם אנחנו מתחילים להחיל בישראל דין, אנחנו רוצים להשתמש במוצרים שכבר נמצאים פה

נעה בן שבת:  זה הגיוני, נכון? אנחנו לא רוצים לחסל את כל מה שיש

פנינה אורן שנידור: מאחר והדין משתנה כל הזמן, אז עכשיו הדין השתנה ויש לי עדיין מלאי של חומרים שיובאו עדיין לפני השינוי, אז נכון הוא שאני נותנת להם להמשיך להשתמש בהם

פנינה אורן שנידור:  זה מה שהתכוונו לכתוב פה וזה יצא קצת עקום

פנינה אורן שנידור:  כל עדכון יגרור אותנו בהוראת מעבר

פנינה אורן שנידור:  אנחנו מנסים לתקן את הנוסח - - -     

נעה בן שבת: אתם רוצים להוסיף שני תנאים, אחד, שהם יובאו או יוצרו לפני כניסת העדכון לתוקף והם מתאימים לדין שחל לפני כניסת העדכון לתוקף?      

פנינה אורן שנידור: לפי הדין

שי סומך: לפי הדין

שי סומך:  זה כולל גם מוצרים שיובאו לפני וגם מוצרים שיוצרו אחרי, אבל לפי הדין הקודם

נעה בן שבת: אני לא מבינה איך זה יכול להיות

נעה בן שבת:  למה אני יכולה לייבא אחרי כניסת העדכון שאומר שאסור לי לייבא מוצר אלא אם כן הוא עומד בדרישות האירופיות? איך אני יכולה להמשיך לייבא אותו?      

שי סומך: תארי לך שאת יצרן ויש לך מלאי קודם של חומרי גלם שכבר קנית אותו

שי סומך:  החוק הזה נועד להקל על היצרנים והיבואנים, אבל לפעמים החלת הדין האירופי מקשה עליהם כי כבר יש להם את חומרי הגלם לפי הדין הקודם

נעה בן שבת: אתה צריך לתחום את זה

נעה בן שבת:  אני מבינה את הרציונל

קריאה: אין לך מה לתחום

קריאה:  החומר גלם פה ויש תקופת מוגבלת לשימוש

פנינה אורן שנידור: לא, לא, על החומר גלם עכשיו

שי סומך: אם ייבאתי פחית שימורים והיא יכולה להחזיק שלוש שנים, אז זה גם לא משנה אם היא תימכר תוך שנה או תוך שנתיים, העיקר שהיא תימכר, אז כל עוד היא יובאה בזמן שעוד היה מותר להביא אותה לפי ההוראות שהיו באותה עת, אז היא תוכל להמשיך להיות משווקת

שי סומך:  זאת הבקשה

שי סומך:  זה הכוונה גם בנוסח הקודם לדעתי

נעה בן שבת: כל עוד היא יובאה, אז זה נכון מה שכתוב, שיובאו או יוצרו לפני כניסת התיקון לתוקף, אז זה בסדר

פנינה אורן שנידור: לא, אבל חסר פה משהו אחד

פנינה אורן שנידור:  חסר האמירה "בישראל", שיובאו לישראל או יוצרו בישראל עד מועד כניסת העדכון לתוקף

שי סומך: אתם רציתם גם לאפשר ייצור של מוצרים אחרי מועד הכניסה לתוקף

פנינה אורן שנידור: נכון, עם החומרי גלם

פנינה אורן שנידור:  יש לי עכשיו חומר גלם שנמצא

נעה בן שבת: אתם רוצים להמשיך ולבדוק את הנושא הזה ולחזור?     

אוריאל בוסו: בדיוק, בואו נתקדם

קריאה: רק שלא נשכח, אם אפשר את ההערה הראשונה שלי

קריאה:  שי, אתם בתיקון בעצם לא מאפשרים לשר הבריאות להקל ביחס לאירופה, והשאלה היא למה לא לאפשר לו במקרה שכן יהיה נסיבות - - - ?     

שי סומך: בגלל בעיית החריגים? מה זאת אומרת לא מאפשרים?         

קריאה: הסעיף שהקראתם פה, שעליו התכנסנו לפני שהתחלתי להעיר על סעיף 3(א) כולו, התיקון של סעיף ו(ו) להוסיף "ובלבד שאין בשינוי כאמור כדי לגרוע הוראה מחייבת כאמור מההוראות המאומצות"

שי סומך: זה משהו אמר

קריאה: אני יודע, אבל אני אומר, במשהו האחר הזה למה לא לתת לו את הסמכות גם להקל?      

שי סומך: יש לו סמכות להקל

שי סומך:  היום צריך ועדת חריגים כדי לאשר

קריאה: בשביל להקל לא - - -      

שי סומך: לכן זו שאלה שצריך לבחון גם עם משרד האוצר

קריאה: אז גם זה אתם בודקים?      

שי סומך: ועם נעה

קריאה: אוקיי

נעה בן שבת: אני שאלתי גם על הסעיף הזה, מדוע הם מגבילים את ההוראה? אתה מדבר כרגע על השינוי של התוספת הראשונה א' על הטור הראשון שלה

נעה בן שבת:  אם אתה רוצה החרגות, אם אתה רוצה לגרוע מההוראה המאומצת, אתה צריך להגיע לטור ב' או לטור ג' ושם אתה צריך כבר את האישור של ועדת חריגים, לכן הם קבעו, זה לפחות ההסבר שאני קיבלתי

קריאה: אז אולי באמת אפשר להחליט שאם זה הקלה, אז שזה לא מצריך ועדת חריגים

נעה בן שבת: אנחנו נחזור לוועדה עם ההוראות שלגבי תקופות מעבר ולגבי השאלה של מי הסמכות במקרה של עדכון של ההוראות

קריאה: נעה, רק אני אומר שההצעה שלהם בעצם בנושא הזה, כמובן שאנחנו תומכים בה באופן מלא

קריאה:  זה יעזור גם לנו לנהל את חומרי הגלם ולא לזרוק לפח

פנינה אורן שנידור: נעה, רק מה שחשוב, שלנגד עינינו יעמוד הפשטות של המנגנון כי ההחלטה לאמץ כבר התקבלה, כי אחרת אנחנו נתעסק בטכניקה ועל חשבון דברים הרבה יותר מהותיים

אוריאל בוסו: אוקיי

נעה בן שבת: אנחנו עוברים לסעיף קטן (ב) בסעיף 3(א)

נעה בן שבת:  הוא מתקן את סעיף קטן (י)     

נעה בן שבת: אנחנו מדברים פה על מה גובר כשיש סתירה בין ההוראות של המסלול האירופי לבין התקנות

נעה בן שבת:  היה כתוב "תקנות חוק זה"

נעה בן שבת:  ההרחבה שנכללה בהצעת החוק הרחיבה גם לתקנות וצווים שרואים אותם לפי סעיף 25 כאילו הותקנו לפי חוק זה

נעה בן שבת:  זה למשל כל מיני צווי פיקוח על מצרכים ושירותים או מכוח כל מיני הוראות ישנות שראו אותן כאילו שהן הותקנו לפי החוק

נעה בן שבת:      יש לנו גם אפשרות של תקנות לפי חוק רישוי עסקים, שגם הן תקנות שיכולות לחול על יצרני המזון ולכן חשבנו להציע שנוסיף גם אותן להוראה הזאת ונקבע שבעצם ההוראה האירופית גוברת באותם עניינים שבהם היא חלה

שרון גוטמן טרודלר: בגלל שההגדרה חקיקת מזון כוללת גם תקנות לפי חוק רישוי עסקים

קטן יבוא: "(יא) (1) לא ייקבעו עבירות או עונשים בשל ההוראות המאומצות ולא תוטל אחריות פלילית על מי שהפר הוראה מההוראות המאומצות

נעה בן שבת: נדבר אולי באופן כללי על הסעיף הזה, אבל התוספת וההוראות שבה, אנחנו נחזור אולי בדיון הבא כי לא השלמנו עדיין את כל ההתייחסות לנושא הזה

נעה בן שבת:  משרד המשפטים או משרד הבריאות רוצה להסביר את העיקרון בסעיף הזה?     

שרון גוטמן טרודלר: כן

שרון גוטמן טרודלר:  בחוק התוכנית הכלכלית הקודם נקבע בעצם הוראה שאי אפשר לא עיצום כספי ולא עבירה פלילית

שרון גוטמן טרודלר:  כמובן שזה מצב בלתי נסבל על הדעת

שרון גוטמן טרודלר:  זה היה בגלל המהירות, ובגלל זה גם החלטת הממשלה כללה את ההחלטה להביא לכן את החוק הזה, וזה בעצם העיקר, לכן אנחנו בעצם פה

שרון גוטמן טרודלר:       פסקה (2), המטרה שלה היא בעצם לתת מודל מיוחד לאכיפה מנהלית בגין ההוראות המאומצות מאחר וזה מודל מאוד חדשני שמסתמך בעצם על ההוראה כפי שנקבעה באירופה באנגלית, שהאנגלית היא המחייבת ויש מנגנון שלם של תרגום וצו שמכיל אותה

שרון גוטמן טרודלר:  יש גם התייחסות נפרדת בפרק העיצומים הכספיים שנגיע אליו בהמשך, שמחייב גם התראה מנהלית

שרון גוטמן טרודלר:  לא מייד מטילים את העיצום הכספי אלא יש מנגנון מוקדם שהוא למען הזהירות, מאחר ואנחנו חורגים פה בעצם מהמנגנון הרגיל שנהוג היום בחקיקה הישראלית

נעה בן שבת: אוקיי, אז אנחנו נגיע באמת בדיון הבא

נעה בן שבת:  אנחנו ממש נעבור על סעיפי התוספת ונוכל לראות שבאמת אותה זהירות שדיברה עליה שרון, היא באמת באה לידי ביטוי בהוראות האלה

נעה בן שבת:      סעיף קטן (יב), אני מבקשת שכרגע אנחנו נדלג עליו כי אמרנו שאולי נעשה בו תיקונים

נעה בן שבת:       פסקה 4, כל הפסקה הזאת, אנחנו נדלג עליה כרגע

נעה בן שבת:       אנחנו פה בפסקה 5

נעה בן שבת:  נתקן את הסעיף 12(ג)

נעה בן שבת:  סעיף 12(ג) מדבר על תאריך אחרון לשימוש או תאריך אחרון מומלץ לשימוש, אבל כאן מדובר על תאריך שכבר נקבע

נעה בן שבת:  אנחנו נושפע מההוראות שייקבעו בפרק האחר שאחרי זה ייקבע את אורך חיי המדף, אבל כרגע אנחנו עוסקים במזון שכבר נקבעו לו חיי מדף, ויש פה בעצם איסור להשתמש מעבר לחיי המדף במזון הזה

נעה בן שבת: ברישה, המילים "אם ניתן לכך אישור ממנהל שירות המזון או" – יימחקו;     

נעה בן שבת: אני מבינה שמדובר פה בהקלה בהוראות

נעה בן שבת:  אני רוצה לציין שבהוראת השעה שתחול עד שנת 2026 והוראת השעה הזאת, מוצעים תיקונים אחרים ואנחנו נגיע אליהם בהמשך בסעיף של הוראת השעה, סעיף 34 להצעת החוק

נעה בן שבת:       את רוצה להסביר מדוע אתם פה מוותרים על האפשרות של האישור של מנהל שירות המזון או על הדרישה לאישור מנהל שירות המזון לעשות שימוש? היום הסעיף אומר שלא ייעשה יצרן שימוש במזון שהתאריך המומלץ לשימוש בו כפי שקבע יצרן המזון האמור, חלף, ואולם בעל רישיון ייצור רשאי לעשות שימוש בתהליך ייצור בחומר גלם שאינו מזון רגיש או מזון ייעודי, שהתאריך האחרון המומלץ לשימוש בו חלף, אם ניתן לכך אישור ממנהל שירות המזון וגם יתקיימו ביצרן כל אלה

נעה בן שבת:  יש פה עוד תנאים

שרון גוטמן טרודלר: זה מאותה תפיסה שזה לגמרי באחריותו של היצרן, ומנהל שירות המזון לא צריך להתעסק באופן פוזיטיבי או לתת אישורים פרטניים לכל חומר וחומר

נעה בן שבת: אוקיי

אוהד טל: פה מדברים בעיקר על פג תוקף

אוהד טל:  אם נתקעתי עם פג תוקף מסיבה כלשהי, הסעיף אומר שאם אני פונה למנהל שירות המזון הארצי, הוא יכול לתת אישור

שרון גוטמן טרודלר: קודם כל מדובר פה על יצרן שמשתמש במזון שיש לו פג תוקף והמזון הזה הוא לא מזון רגיש

שרון גוטמן טרודלר:  צריך להבהיר פה

שרון גוטמן טרודלר:  זה מובהר בסעיף עצמו

שרון גוטמן טרודלר:  לא מדובר בדגים או בבשר

אוהד טל: בסדר

רז הילמן: ככל שאני זוכר, זה כבר הוסכם בהסדר הקודם

רז הילמן:  זה סתם לא נכנס עדיין לתוקף

נעה בן שבת: התיקונים האלה כבר נעשו בתוכנית הכלכלית הקודמת

נעה בן שבת:  פה אנחנו רק מדייקים את זה בגלל הנושא שהכנסנו את זה בטעות לתוקף רק בשנת 2026

נעה בן שבת:  פה מי שיש לו כבר אישור ייצור נאות יכול כבר היום לפעול ולכן הוראת השעה

נעה בן שבת:       אני טעיתי קודם

נעה בן שבת:  התיקון הזה ייכנס לתוקף בעצם בפועל ב-2026 ותהיה הוראת שעה עד אז, ואנחנו נגיע אליה בסעיף 34

נעה בן שבת:  אנחנו הוספנו פה -      			(א1) פסקה (3) – תימחק;     

נעה בן שבת: היא יכולה להימחק כבר מעתה

נעה בן שבת: זה דרישה של שמירה של כל האישורים, אז אומרים, כל מסמך הנדרש ולא רק אישורים

נעה בן שבת:      אנחנו יכולים לעבור לפסקה (6)

נעה בן שבת: משנת 2026 יהיו לנו שני מצבים: או מצב של אישור ייצור נאות או מצב של תוכנית בטיחות מזון, ולא יהיה מצב של וולונטריות באישור ייצור נאות כמו שקיים כרגע, אבל בינתיים תהיה הוראת שעה, אנחנו נגיע אליה מאוחר יותר, שבמקום מחיקה רק מעדכנים את שמו של הסמל

נעה בן שבת:  זה התיקון לסעיף 22 כרגע

פנינה אורן שנידור: ועדיין יצרנים שירצו להשתמש בסמל גם אם הם לא חייבים, הם מוזמנים

נעה בן שבת: בתקופה שעד אז

פנינה אורן שנידור: גם בתקופה שאחרי

פנינה אורן שנידור:  אם יש יצרן עכשיו שהוא יצרן של בשר, ורוצה לא להסתפק רק - - - אלא רוצה עכשיו להיות עם GMP, הוא כמובן רשאי

נעה בן שבת: הוא יכול גם אם המוצרים לא חייבים להיות - - -      

פנינה אורן שנידור: הוא יכול כי זה לבחירתו

נעה בן שבת: בסעיף 28(א), בסופו יבוא "ובצירוף אישור על תשלום האגרה המפורטת בתוספת העשירית בעד הגשת הבקשה"

נעה בן שבת: יש לנו כאן בקשה שלכם להקדים בעצם את מועד תשלום האגרה בעד רישיון ייצור, להקדים אותה למועד הגשת הבקשה ולא מועד הטיפול בבקשה

פנינה אורן שנידור: נכון

פנינה אורן שנידור:  פה יש רשימה של סעיפים שאנחנו מבקשים לעשות שוויון בין הייצור לייבוא, בעצם שהתשלום כפי שכתוב בתוספת העשירית, זה בעד הגשת הבקשה ולא אגרה בעד מתן ההיתר

נעה בן שבת: אבל זה אותה אגרה

פנינה אורן שנידור: אותה אגרה

פנינה אורן שנידור:  אין שינוי באגרה

נעה בן שבת: אין שינוי

נעה בן שבת:  הוא מקדים את המועד

נעה בן שבת: בכותרת השוליים, בסופה יבוא "או חידושו";     

נעה בן שבת: ברישה, אחרי "למבקש" יבוא "או יחדש רישיון כאמור";     

נעה בן שבת: הוספנו את פסקה (2) כי הוא מתייחס לנושא של רישוי עסקים

נעה בן שבת:  אתם תוכלו להסביר איזה שינוי חל לגבי הנושא של רישוי עסקים?     

פנינה אורן שנידור: כן

פנינה אורן שנידור:  בעצם הפלטפורמה באה ואומרת שכל מפעל מזון חייב שיהיה לו רישיון יצרן ובהמשך הוא צריך להתקדם לרישיון עסק

פנינה אורן שנידור:  הרפורמה האחרונה שנעשתה במשרד הפנים, היא באמת קבעה שמפעלי מזון שלא מן החי, שמייצרים מזון בהיקף שהוא נמוך מ-5 טון ליום פטורים מרישיון עסק ולכן זאת ההתאמה

נעה בן שבת: אם חלות עליו ההוראות, החובה מתייחסת אליו

נעה בן שבת:      הנושא של תשלום האגרה, פשוט כתבנו מבחינת נוסח במקום לכתוב אותו כמה פעמים, לכתוב אותו רק בהתחלה בסעיף 28 ולא לחזור על הנושא הזה

נעה בן שבת: אנחנו נכלול בהוראת השעה גם התייחסות לנושא הזה

נעה בן שבת:       			ׁ(10) בסעיף 34, אחרי סעיף קטן (ג) יבוא:     			"(ד) החליט נותן רישיון ייצור על התליית רישיון ייצור, ביטולו או סירוב 				לחדשו, לפי סעיף קטן (א), יפרסם הודעה על כך באתר האינטרנט; 					פרסום כאמור יהיה לתקופה של ארבע שנים";     

נעה בן שבת: היום מה היה המצב, שאנשים לא ידעו האם - - - ?     

פנינה אורן שנידור: לשירות המזון אין הרבה אמצעי אכיפה

פנינה אורן שנידור:  חלק מאמצעי האכיפה להרתעה זה פרסום שלילי

פנינה אורן שנידור:  עשינו את זה גם בתיקון הקודם בנושא של יבואנים מפרי אמון, וכאן זה כרגע התיקון למי שהוא פועל והותלה לו הרישיון, שיידעו

פנינה אורן שנידור:  זה חלק מהחובה שלנו

פנינה אורן שנידור:  גם אציין שיש לנו לפרסם רשימת מפוקחים

פנינה אורן שנידור:  זה גם יצרנים, גם יבואנים במסגרת החוק, כי כמובן שהציבור יוכל לדעת כשהוא קונה מוצר, שאכן לאותו יצרן יש רישיון יצרן

קריאה: מה זה רלוונטי לארבע שנים?     

נעה בן שבת: זה רק אומר שאם פרסמת, ההודעה נשארת שם באתר למשך ארבע שנים

קריאה: תהיה רשימה קבועה של מי - - - ?     

פנינה אורן שנידור: כן, רשימה קבועה שתהיה, מי יש לו אישור ומי הותלה לו, בוטל לו

אוהד טל: ואם יום אחרי זה קיבלתי אישור, תוך כמה זמן תורידו את הפרסום השלילי?     

פנינה אורן שנידור: גם מנהל לא יכול לבטל רישיון כלאחר יד

פנינה אורן שנידור:  יש שימוע, יש הזדמנות

פנינה אורן שנידור:  ככל שהצעדים האלה לא מתקיימים, אז אתה בעצם עושה את הביטול של האישור

פנינה אורן שנידור:  התיאוריות שאתה פה מבקש שמייד אחר כך, אז לא היינו עושים את כל התהליך של הביטול, לכן חלק מהעניין שאם הגענו למצב של ביטול, אז אנחנו כן חושבים שהציבור צריך לדעת על העניין

מרדכי סורקיס: אבל סליחה, מופיע פה סירוב לחידוש

מרדכי סורקיס:  זה קורה תכופות לבקרים

אביב חצבני: הטענה אומרת, זה לא שביטלת לאור הפרות חוזרות ונשנות, אלא מספיק שסירבת לחדש ואז בעצם אתה עושה - - -      

פנינה אורן שנידור: לא, סליחה

פנינה אורן שנידור:  הסירוב גם היום קיים

פנינה אורן שנידור:  יש הפרות מסוימות

פנינה אורן שנידור:  אם תסתכלו רגע על סעיפי ביטול של רישיון יצרן, הם מאוד מפורטים גם היום

פנינה אורן שנידור:  הסירוב זה לא משהו חדש

פנינה אורן שנידור:  התוספת החדשה זה הפרסום

פנינה אורן שנידור:  הסמכויות האלה הן קיימות

פנינה אורן שנידור:  אם כבר הגענו לסנקציה הזאת שלא מסתפקים בפעולה מתקנת, אנחנו רוצים את זה לפרסם

פנינה אורן שנידור:  יש הוראה מקבילה אצל היבואנים

מרדכי סורקיס: אבל סירוב לחידוש קורה לרוב המפעלים

פנינה אורן שנידור: זה ממש לא

פנינה אורן שנידור:  אתה מערבב פה עם בקשה להשלמת מסמכים

פנינה אורן שנידור:  רוני, בוא נדייק את הדברים

פנינה אורן שנידור:  הסמכות פה היא סמכות דרקונית

פנינה אורן שנידור:  היא קורית במקרים מאוד מסוימים באמת כשכלו כל הקיצין ונתנו את ההזדמנות

פנינה אורן שנידור:  בקשה לקבלת רישיון ומבקשים ממך להשלים מסמכים, זה לא סירוב לחידוש

נעה בן שבת: סירוב שהוא כבר סוף הדרך מבחינת ביקשתי לחדש

נעה בן שבת:  לא אישרו

נעה בן שבת:  עכשיו כבר לא יהיה לי רישיון ייצור

מרדכי סורקיס: סליחה, יש פרקטיקה, אבל בפועל אנחנו רואים שהסירובים הם קודם כל משתנים בין נפה לנפה ובין מחוז למחוז, לפעמים על זוטות ועל התעקשויות

מרדכי סורקיס:  בנוסף, יש פה משהו שהוא עומד לארבע שנים כאשר בסופו של דבר הדבר הזה נפתר

מרדכי סורקיס:  למה עסק, יצרן - - -     

באסם דבאח: למה ארבע שנים?     

נעה בן שבת: בעצם השאלה אחרת

נעה בן שבת:  היא אומרת, אם אחרי הסירוב לחדש הוא תיקן את דרכיו וחוזר ומבקש והוא עכשיו בסדר, אז אולי אנחנו צריכים להפעיל את זה לא יותר מהתקופה שבה זה חל

פנינה אורן שנידור: הנושא של הפרסום הוא קריטי וחשוב

פנינה אורן שנידור:  אנחנו נבחן את אורך הזמן

אביב חצבני: פנינה, היצרן תיקן דרכיו, יש לו רישיון בתוקף

אביב חצבני:  למה שזה יופיע ארבע שנים?     

פנינה אורן שנידור: אני לא מגיעה לסנקציה שאני באה ואומרת לו, אתה לא

פנינה אורן שנידור:  תסתכלו רגע על הסעיפים הרלוונטיים

פנינה אורן שנידור:  זה "החליט נותן רישיון ייצור על התליית רישיון ייצור", וזה אחרי שעשיתי שימוע

פנינה אורן שנידור:  זה שאני מבקשת ממך לבוא ולהשלים מסמכים זה לא סירוב

פנינה אורן שנידור:  אני עשיתי לך שימוע, הזמנתי אותך וטענת את הטענות ואמרתי לך, אתה מסכן את בריאות הציבור

פנינה אורן שנידור:  יש לי עילות

פנינה אורן שנידור:  אני לא יכולה לבוא, הגשת בקשה חסרה

פנינה אורן שנידור:  זה לא נקרא סירוב

קריאה: מה שאת מתארת זה שלילה, זה לא סירוב

פנינה אורן שנידור: אבל זה הנוסח של החוק, אדוני

פנינה אורן שנידור:  בוא תקרא את זה בהקשר הנכון

פנינה אורן שנידור:       הפרסום יהיה כאן

פנינה אורן שנידור:  אנחנו מוכנים לאזן בין הצורך לשקיפות, לפגיעה מידתית בעסקים

פנינה אורן שנידור:  אנחנו נבחן אם התקופה של ארבע שנים, ניתן לקצר אותה

שרון גוטמן טרודלר: דרך אגב, ההוראה על הפרסום היא לא לגבי כל האפשרויות של 34

שרון גוטמן טרודלר:  היא רק לגבי ביטול, התלייה וסירוב

שרון גוטמן טרודלר:  היא לא לגבי הגבלה למשל

שרון גוטמן טרודלר:  הכוונה הייתה רק במקרים קיצוניים יותר כששם כבר נערך שימוע ולמרות זאת המנהל סבר שצריך

מרדכי סורקיס: זה מובן, רק אני אומר, העסק, היצרן, המפעל היה לא תקין, נערך לו שימוע, עשה את כל מה שצריך בכדי לתקן את זה

שרון גוטמן טרודלר: נערך לו שימוע ובכל זאת הוחלט לבטל לו

מרדכי סורקיס: פה הותלה לו רישיון ובוטל

מרדכי סורקיס:  חודש אחרי זה הוא בא ועשה שיפוץ במפעל, והוא נראה היום מיליון דולר

מרדכי סורקיס:  ארבע שנים אני אשים עליו אות קין

מרדכי סורקיס:  נראה לי לא מידתי

אביב חצבני: השקיפות זה גם שאם הוא, מה שנקרא, תיקן את דרכיו, צריך גם לעדכן באופן מידתי מהבחינה הזאת

פנינה אורן שנידור: אנחנו נבחן את התקופה ובהתאם לכך נחליט

נעה בן שבת: אחרי ביטול למשל יש תקופה של שנה שבה הוא בכלל לא יכול להגיש בקשה

באסם דבאח: אולי בכלל צריך לבחון אם בכלל צריך לפרסם או לא

באסם דבאח:  גם זו שאלה

פנינה אורן שנידור: זה בעצם סוג של היסטוריה

פנינה אורן שנידור:  אנחנו מפרסמים פה היסטוריה

פנינה אורן שנידור:  יכול להיות שאחרי שנה כן יחודש לו

פנינה אורן שנידור:  אנחנו חושבים שזכות הציבור לדעת שלפני שנה או לפני שנה ומשהו הוא לא היה בסדר וכיום יש לו רישיון

מרדכי סורקיס: אבל זו דעתכם

מרדכי סורקיס:  אני חושב שמשרד המשפטים צריך לבוא ולהגיד את זה, כי בעצם שופכים דמו של מפעל שלפני שלוש שנים לא היה בסדר

פנינה אורן שנידור: לא שופכים שום דמו של מפעל

קריאה: גם נהג שהייתה לו שלילה, לא מופיע לו עכשיו ברישיון שהנהג הזה בעבר, הייתה לו שלילה

שרון גוטמן טרודלר: בוודאי שכן

פנינה אורן שנידור: זה בדיוק תמונת ראי של מישהו נאות שמתפרסם ומתפאר בזה שהוא יבואן נאות, אז מי שהוא לא נאות, אנחנו רוצים שהציבור יידע שהוא לא נאות

פנינה אורן שנידור:  זה בדיוק תמונת הראי לשני הכיוונים

אוריאל בוסו: השאלה היא אם ייצור נאות זה אין בעיה של לשאוף להגיע למשהו, ומי שאין לו ייצור נאות זה - - -      

פנינה אורן שנידור: אנחנו לא מדברים רק על ייצור נאות

פנינה אורן שנידור:  אנחנו מדברים פה על כלל יצרני המזון

אוריאל בוסו: ברגע שזה נכנס זה נהייה חובה?     

פנינה אורן שנידור: אני עכשיו עסק לייצור מזון

פנינה אורן שנידור:  יש לי סלמונלה במפעל ובאים ואומרים, אתה צריך לעשות תיקון כזה

פנינה אורן שנידור:  נותנים לך הזדמנות וחוזרים, עוד פעם סלמונלה ועוד פעם סלמונלה

אוריאל בוסו: אבל הצרכן כשהוא בא, הוא רואה את הייצור נאות אז הוא לא קונה

פנינה אורן שנידור: עדיין המפעל ממשיך

פנינה אורן שנידור:  ברגע שהמנהל בא ועושה את האקט ומזמין לשימוע ואומר, נתן לך הזדמנות אחת, נתן לך הזדמנות שנייה, צריך מנגנון

אוריאל בוסו: צריך איזה מנגנון

אוריאל בוסו:  זה כמו הסרת כשרות

פנינה אורן שנידור: בדיוק, ואז אתה מפרסם את זה לציבור

באסם דבאח: אני עדיין לא חושב שיש מקום לפרסום, כי יש את עניין חופש המידע

באסם דבאח:  מי שהמידע הזה חשוב לו, שיפנה - - -      

פנינה אורן שנידור: לא, אבל הציבור לא יודע את חוק חופש המידע

אוריאל בוסו: כשאתה מסיר רישיון עסק מאולם, אז יש לך אחר כך מנגנון

אוריאל בוסו:  בגלל שגילית בעיות תברואתיות וכו'

אוריאל בוסו:  לאחר זמן אתה בא ואתה סוגר לו את העסק

אוריאל בוסו:  אתה מתחיל לפעול בהליכים פליליים והליכים כאלה ואחרים

באסם דבאח: זה כן

באסם דבאח:  אני מסכים עם אדוני

באסם דבאח:  אני רק מדבר על עניין הפרסום, האם צריך לפרסם או לא? יש אצלי ליקויים? באו, בדקו, נתנו לי הזדמנות

באסם דבאח:  אחר כך עשו לי שימוע ושללו את הרישיון

אוריאל בוסו: אני אסביר לך את ההבדל

אוריאל בוסו:  אם זה היה פר חנות, פר עסק, זה משהו אחר

אוריאל בוסו:  אני לא הולך לפרסם עכשיו בתל אביב שיש בעיה עם חנות בצפון, אבל כשמדובר במוצר אולי שהוא מסתובב ונמצא במדפים שהם במקומות אחרים, איך הציבור יידע? זה כמו שיש בעיה ויש כרגע ריקול של משרד הבריאות, אומרים רבותיי, כל חומוס X, Y צריך להוריד מהמדפים

אוריאל בוסו:  אתה מוציא הודעה

אוריאל בוסו:  במקרה הזה לא יהיה כל היום הודעות של משרד הבריאות כמו שזה עומד בכותרות, כי לא על כל עסק יצטרכו לעשות פרסום ולהגיד רבותיי, תיזהרו, אבל יהיה כן במידע את הנקודה שיידעו

אוריאל בוסו:  ברור שהם לא הולכים כרגע לתפוס עמוד בידיעות אחרונות כל יום, כי אחרת החדשות לא יהיו ולא יידעו איפה יש הפגנות

מרדכי סורקיס: סליחה, אדוני היושב-ראש, אנחנו למודי ניסיון מפרסומים של משרד הבריאות

מרדכי סורקיס:  אני יכול להביא לך גיליונות שלמים עם עשרות של פרסומים בפנים על כל מיני פעילויות שהם עושים, ומתוך כוונה רעה, סליחה שאני אומר את זה

מרדכי סורקיס:  לבוא ולקחת עסק שהותלה לו הרישיון, בוטל לו, לא חודש לו, ולאחר שהוא תיקן להמשיך ולסחוב את זה במשך ארבע שנים, לדעתי יש פה כבר גזר דין

מרדכי סורקיס:  זה כבר משהו אחר

מרדכי סורקיס:  זה ליטול פוזיציה אחרת שהיא לא בידיים של משרד הבריאות

מרדכי סורקיס:  זו דעתי

נעה בן שבת: אז בעצם ההצעה של הוועדה, לשקול את המועדים ולשקול לאיזה תקופה זה צריך להיות

אביב חצבני: יותר מזה, אם הוא תיקן את דרכיו, מתי מוסר אותו פרסום? הרבה לפני ארבע שנים, כי אם הוא יוצא לדרך חדשה, גם צריך לתת לו את ההזדמנות לפעול לפי חוק ולא לאבד את השוק בזמן הזה

רז הילמן: אם לא תתקבל הבקשה של אביב, שברגע שהחזירו את הרישיון אז זה יורד מהפרסום, אם מתעקשים שזה צריך להישאר, אז לפחות שבאותו מקום שבו רשום שהיה את האירוע גם ירשמו ליד, לידיעתכם, בתאריך כזה וכזה הוחזר הרישיון לאחר שהיצרן עמד בכל ההוראות או משהו כזה

אוריאל בוסו: אפשרי

אוריאל בוסו:  צריך איזה מנגנון מסוים, מידע לציבור

אוריאל בוסו:  זה במסגרת המידע

מרדכי סורקיס: מידע עכשווי רלוונטי, בהחלט כן

מרדכי סורקיס:  אני מסכים עם זה במאה אחוז, אבל מידע לא רלוונטי זה כבר עונש

מרדכי סורקיס:  זה משהו אחר

פנינה אורן שנידור: אמרנו שנבחן את זה ואנחנו נבחן את זה

פנינה אורן שנידור:  התחלנו שלא צריך את הפרסום ובסוף אנחנו מבינים שהפרסום הוא חשוב

פנינה אורן שנידור:  זה צריך להיות מידתי

אוריאל בוסו: אני באמת מבקש שתבדקו איך עושים את זה שזה באמת לא יהיה

פנינה אורן שנידור: אדוני, נלך ללמוד מה עושים בכשרות

אוריאל בוסו: בכשרות זה as is

פנינה אורן שנידור: לא, אבל לכמה זמן זה נשאר

אוריאל בוסו: ברגע שמסירים כשרות יש מודעות

אוריאל בוסו:  אחר כך כשחוזרת התעודה הכשרות הוחזרה, יש גם הודעות

באסם דבאח: צריך לציין, אדוני, שכל נושא הכשרות שייך יותר לרבנות ולא ליצרן

אוריאל בוסו: כן, אבל למקומי, אלא אם כן יש איזה בשר שמשווק והרבנות החליטה כרגע להסיר, אז יש גם פרסום במודעות

אוריאל בוסו:  כשמחזירים אז גם דואגים לפרסום, כי הציבור צריך לדעת שאפשר לחזור לשם

פנינה אורן שנידור: זה בדיוק מנגנון

פנינה אורן שנידור:  אתה מפרסם שאין לך והפרסום מתקן

אוריאל בוסו: יש פרסום מתקן במקרה הזה

פנינה אורן שנידור: בסדר, זה מנגנון שאפשר לשקול אותו

נעה בן שבת: סעיף 42 הוא סעיף שקובע את ההוראות לעניין ייצור נאות

נעה בן שבת:       (11) בסעיף 42 -      

נעה בן שבת: בסעיף קטן (א), אחרי "אישור ייצור נאות" יבוא "ולא יחדש אישור כאמור" ובמקום הסיפה החל במילים "לפי סעיף 41" יבוא "מקוונת דרך אתר האינטרנט הכוללת את כל הפרטים כאמור בסעיף קטן (ב) בצירוף כל המסמכים המפורטים בסעיף קטן (ב1), וכן את הפרטים והמסמכים שקבע השר לפי סעיף קטן (ב2), ושילם את האגרה המפורטת בתוספת העשירית בעד הגשת הבקשה";     

קטן יבוא: "(ב) בקשה כאמור בסעיף קטן (א) תכלול את כל אלה:     

קטן יבוא: שם מנהל מפעל הייצור;     

קטן יבוא: רשימת סוגי המזון המיוצרים במפעל שלגביהם מבוקש האישור

נעה בן שבת: אנחנו מדברים על הפרטים שצריך לכלול בבקשה

נעה בן שבת:       				(ב1) לבקשה כאמור בסעיף קטן (א) יצורפו כל אלה:     

נעה בן שבת: העתק אישור שקיבל המבקש מאחד הגופים המנויים להלן, המעיד כי ייצור המזון במפעל הייצור שלו נעשה בהתאם לתוכנית בטיחות מזון המבוססת על אחד מן התקנים הבין-לאומיים המקובלים הנכללים ברשימה שמנהל שירות המזון פרסם לעניין זה באתר האינטרנט (בסעיף קטן זה – אישור עמידה בתנאי ייצור נאותים):     

נעה בן שבת: רשות ממשלתית בישראל המוסמכת לפי דין לתת אישור עמידה בתנאי ייצור נאותים;     

נעה בן שבת: העתק דוח בדבר המבדק האחרון שערך הגוף המנוי בפסקה (2) במפעל הייצור, לגבי עמידתו של המפעל בתנאי ייצור נאותים

נעה בן שבת:      				(ב2) השר ראשי לקבוע פרטים ומסמכים שייכללו בבקשה כאמור 					בסעיף קטן (א) או יצורפו לבקשה כאמור, נוסף על הפרטים 					המנויים בסעיף קטן (ב) והמסמכים המנויים בסעיף קטן (ב1)

נעה בן שבת:      				(ב3) על בקשה למתן אישור ייצור נאות או לחידושו יחולו 						הוראות סעיפים 28(ה) ו-(1) ו-33, בשינויים המחויבים";	 	 				סעיף 28 (ה) ו-(ו) – מועדים להחלטה בבקשה, מועד להגשת 						בקשה לחידוש והארכה אוטומטית של בקשה לחידוש אם לא 					ניתנה החלטה במועד

נעה בן שבת:      				סעיף 33 – חובת דיווח על שינוי במסמכים

נעה בן שבת:      				(ד) בסעיף קטן (ג), במקום "כאמור בסעיף קטן (ב)(1)" יבוא 					"כאמור בסעיף קטן (ב1)(2)(א)";     

נעה בן שבת: אולי תוכלו לתאר מה שונה פה מהמצב הקיים ומה עלה מהתקנות, ואיזה שינויים יש פה לעומת המצב הקיים בדרישות לגבי אישור ייצור נאות?     

פנינה אורן שנידור: התיקון המשמעותי שקרה פה זה בעצם שאנחנו מוותרים כי הייתה סתירה בין התקנות לבין החקיקה

פנינה אורן שנידור:  זה בעצם הדבר המשמעותי שהביא אותנו, וככה אנחנו בעצם באותה הזדמנות גם נבטל את התקנות האמורות וגם הנחיה נוספת מה-79

פנינה אורן שנידור:       לגופו של עניין, בעצם שמרנו על אותם תנאים כאשר העיקרון המרכזי פה שחשוב לדעת, מה ההבדל בין אישור תנאי ייצור נאותים לבין תוכנית בטיחות עצמית, שתוכנית בטיחות עצמית זה בעצם היצרן קובע, מנהל את הסיכונים בעצמו ובהתאם לתהליך הייצור שלו

פנינה אורן שנידור:  במפעלים שאנחנו דורשים שיעלו רמה, אנחנו בעצם לא מסתפקים רק בתוכנית של היצרן, אלא מחייבים אותו שההתעדה תתבצע על ידי גוף בקרה מוסמך על ידי אחד מהגופים הבין-לאומיים, ה-International Accreditation Forum

נעה בן שבת: הגופים הבין-לאומיים או רשות ישראלית

פנינה אורן שנידור: או רשות ישראלית מוסמכת כחלק מהתנאים

פנינה אורן שנידור:  כתנאי להגשת בקשה לקבלת אישור ייצור נאות הוא צריך להגיש לנו כבר את דוח המבדק שעשה גוף הבקרה החיצוני, וגם להראות לנו שגוף הבקרה הוא בעצם מוסמך

פנינה אורן שנידור:  אנחנו בכל מקרה באים אליו לעשות פיקוח נוסף בגלל המורכבות ובגלל הסיכון של אותם מוצרים ספציפיים

פנינה אורן שנידור:  כמובן אנחנו רק נבוא ונגיד שהיום יש לנו 2,500 יצרנים שמתוכם 160 יצרנים הם בעלי היתר GMP, ורוב היצרנים הם לא היצרנים שמחויבים

פנינה אורן שנידור:  יותר מחצי זה היצרנים הגדולים שרואים ב-GMP כערך לצד הסמל, ורואים בהזדמנות הזאת כאיזושהי אפשרות לתעדף את המוצרים שלהם על פני המתחרים

נעה בן שבת: את המבדק הזה יכולים לתת לו כבר בשלב רישיון הייצור? הם כבר בודקים את כל המנגנונים מראש? נניח שזה מפעל בהקמה או חדש

פנינה אורן שנידור: לא

פנינה אורן שנידור:  אתה צריך להיות קודם כל בעל רישיון יצרן ואז באה התשתית הזאת

פנינה אורן שנידור:  ב-2026 הוא יצטרך לעשות את תוכנית הבטיחות כתנאי לקבלת רישיון, אבל הוא מראש יכול לבוא ולהגיד שהוא מתכוון ורוצה ללכת על הנורמה הגבוהה יותר

פנינה אורן שנידור:  אתה קודם כל צריך שיהיה לך מפעל עובד

נעה בן שבת: אוקיי

מרדכי סורקיס: לגבי רשות ממשלתית בישראל המוסמכת לפי דין לתת אישור עמידה בתנאי ייצור נאותים

מרדכי סורקיס:  מי זאת הרשות הזאת?     

פנינה אורן שנידור: למיטב ידיעתנו השירותים הווטרנים הסמיכו בעבר רס"פ לייצור

פנינה אורן שנידור:  ריבה תתקן אותי אם אני טועה

פנינה אורן שנידור:  היום יש את הרשות להסמכת מעבדות שנותנת רק אישורים למעבדות, וככל שתקום כזאת, אז כבר יש את התשתית

פנינה אורן שנידור:  הסעיף הזה נולד בגלל השירותים הווטרינרים

נעה בן שבת: האמת שהנוסח שלו בשתי הפסקאות האלה דומה למה שכבר קיים היום בחוק

מרדכי סורקיס: אני שואל שאלה אחרת שהיא מסתכלת בעצם לעולם החדש

מרדכי סורקיס:  היום יש גופים פרטיים שיודעים להסמיך ויודעים לעשות את העבודה מצוין

פנינה אורן שנידור: זה א'

פנינה אורן שנידור:  גם הגוף הפרטי, מישהו צריך להסמיך אותו, מישהו צריך לתת לו הכרה, אחרת מה? אני יכולה להגיד שאני גוף פרטי, לא מוסמכת על ידי כלום

פנינה אורן שנידור:  מי יפקח עליי?     

מרדכי סורקיס: בסמל של ה-GMP למה כתוב משרד הבריאות?     

פנינה אורן שנידור: כי זה שילוב של שני דברים ביחד

פנינה אורן שנידור:  כדי לקבל את הסמל של ה-GMP אתה צריך ללכת לגוף פרטי ואז לעבור את משרד הבריאות ואז לקבל את הסמל של משרד הבריאות

מרדכי סורקיס: משכך, משרד הבריאות הוא זה שבעצם יאשר את זה בסוף

פנינה אורן שנידור: נכון, זה מנהל שירות המזון יאשר את זה

שרון גוטמן טרודלר: החובה היא רק במפעלים שבתוספת הרלוונטית

מרדכי סורקיס: אני מבין, אבל יש היום - - - ויש BRC ויש את כל הדברים שעושים את זה גופים פרטיים שהם קיבלו הסמכות לכך

פנינה אורן שנידור: יש משהו אחד שאתה לא מבין

פנינה אורן שנידור:  אתה לא חייב

פנינה אורן שנידור:  GMP זה וולונטרי

מרדכי סורקיס: אני מבין שאני לא חייב

מרדכי סורקיס:  אני רוצה

פנינה אורן שנידור: אז אתה רוצה, תעמוד בדרישות

פנינה אורן שנידור:  אתה לא רוצה סמל של משרד הבריאות, אז תהיה רישיון יצרן רגיל

פנינה אורן שנידור:  אני לא מבינה את השאלה

מרדכי סורקיס: GMP או תנאי ייצור נאותים, יש פרוטוקול, יש סטנדרטיזציה

פנינה אורן שנידור: יש אישור ייצור נאות לפי החוק וזה הגדרות של החוק

פנינה אורן שנידור:  זה לא תנאי ייצור נאותים כאמירה

מרדכי סורקיס: מקובל עליי, לפי החוק, אבל אם התנאים כתובים ואם הם ברורים, אז מה הבעיה להסמיך גופים חיצוניים?     

פנינה אורן שנידור: כי כרגע אין לנו סמכות לכך

פנינה אורן שנידור:  לי אין סמכות להסמיך גופים אחרים

פנינה אורן שנידור:  אני יכולה להסתייע בבדיקה שלהם נוספת

פנינה אורן שנידור:  כרגע זה דרישות החוק

פנינה אורן שנידור:  אני הייתי שמחה להיות רשות מוסמכת אבל כרגע אני לא

אוריאל בוסו: כן, הלאה

נעה בן שבת: הייתה הערה שכן ראינו

נעה בן שבת:  מישהו טען, למה אנחנו דורשים את התעודה של IAF?     

קריאה: נכון

קריאה:  תודה רבה שאת מזכירה את זה

קריאה:  אני קיבלתי בינתיים הבהרות ממשרד הבריאות שזה לא רלוונטי ליבוא ולכן ההערה מתבטלת

נעה בן שבת: אוקיי

אוריאל בוסו: הלאה

נעה בן שבת: 			(12) בסעיף 44(ג), במקום "35" יבוא "34(ד)";         

נעה בן שבת: זאת אומרת שאנחנו מפיצים את הנושא הזה של הפרסום גם לסעיף הזה ולכן גם התיקון שאתם תעשו בתקופות יחול גם על הסעיף הזה

נעה בן שבת:  44(ג) זה המקרים שאתם ביטלתם או התלתם או סירבתם לחדש אישור ייצור נאות ואז גם נושא הפרסום יחול

נעה בן שבת:       			(13) סעיף 46 – בטל;     

נעה בן שבת: הוא הסעיף שעסק בנושא ההיתר

נעה בן שבת:  תחילתו תהיה מ-1

נעה בן שבת: 8

נעה בן שבת: 2026 ובינתיים בהוראת השעה ייקבעו הוראות שרק יתאימו את שם הסמל בתקופת הביניים הזאת

נעה בן שבת:       			(14) בסעיף 47, במקום "מזון בסמל תנאי ייצור נאותים" יבוא "מזון 				בסמל ייצור נאות והסיפה החל במילים "או שיש" – תימחק;     

נעה בן שבת: סעיף 47 הוא הנושא של השימוש בסמל, אז התנאי הוא שאנחנו מדברים על אדם שיש לו אישור ייצור נאות

נעה בן שבת:  גם פה אמורה להיות הוראה בהוראת השעה ואם אין אז נבדוק

נעה בן שבת:       סעיף 48 הוא סעיף שמאפשר לשר לקבוע את מראהו של סמל תנאי ייצור נאותים והוא יבוטל משום שאנחנו קבענו את הסמל הזה ואת כל ההוראות שנוגעות אליו כאן בתוספת

נעה בן שבת:       לגבי הנושא של תקנות לעניין ייצור מזון –      			(16) בסעיף 49, במקום פסקה (5) יבוא:     			"(5) בקרה ופיקוח על ייצור ועל מכירה של המזון שיוצר בידי מי שיש לו 				אישור ייצור נאות

נעה בן שבת: ";     

נעה בן שבת: למעשה פסקה (5) הקיימת היום, פסקה ארוכה ועוסקת בכל מיני דברים, לתנאים לקבלת אישור, הגשת בקשה, כל מיני דברים שעלו מרמת התקנות לרמת החוק, ולכן מה שנשאר עכשיו לקביעה בתקנות בנושא הזה של האישור ייצור נאות זה את אותה בקרה ופיקוח על ייצור ועל מכירת המזון בידי אותו יצרן מזון

נעה בן שבת:       בכך אנחנו מסיימים את הפרק של הייצור עם כל הדברים שנשארו פתוחים ולא הקראנו

שרון גוטמן טרודלר: למה צריך הוראת שעה לסמל? זה לא מיידי?     

נעה בן שבת: או שיש לו תוכנית בטיחות מזון או שיש לו היתר סימון בסמל

נעה בן שבת:  יהיה היתר סימון בסמל בינתיים, לא עד 2026

שרון גוטמן טרודלר: הבנתי

נעה בן שבת: 			(16א) בסעיף 52(ב)(1), במקום "בסעיף 42(ב)" יבוא "בסעיף 42(ב1)(2)"

נעה בן שבת: זה פשוט עדכון של הסעיף

נעה בן שבת:  הסעיף מפנה לגופים וזה רק הפניה

נעה בן שבת:       			(17) בסעיף 54א –      

נעה בן שבת: בסעיף קטן (ב)(4), במקום "ממזון במסלול האירופי שייבא" ייבוא "ממזון שייבא במסלול האירופי";     

נעה בן שבת: זה רק תיקונים נוסחיים

נעה בן שבת:       			(18) בסעיף 58, בסעיף קטן (ב1), בסופו יבוא למשך התקופה שלגביה חלה 				הקביעה";     

נעה בן שבת: חשוב לי מה שדיברנו עליו קודם, הנושא של הפרסום

נעה בן שבת:  סעיף 58 עוסק בפרסום והוא חל רק בתקפה שבה חלה אותה קביעה של היבואן הזה, כי היבואן מפר אמון

נעה בן שבת:  אולי אתם יכולים להעתיק מפה את ההוראה, פנינה

פנינה אורן שנידור: כן

נעה בן שבת: אני לא בטוחה שאפשר ליישר קו פה, כי פה הקביעה שהוא מפר אמון היא תמיד מוגבלת בזמן

נעה בן שבת:  צריך לבדוק את זה

פנינה אורן שנידור: אפשר לבוא ולהגיד, עד שיחודש מחדש, להנחת דעתו של המנהל

נעה בן שבת: אני חושבת שצריך לחשוב על זה ואולי לבוא חזרה לוועדה, אבל כאן זה מופיע

נעה בן שבת:       			(19) בסעיף 79א(א), במקום "מזון במסלול האירופי המסוים" יבוא "מזון 				מסוים במסלול האירופי";     			(20) בסעיף 79ב, אחרי "למזון" ייבוא "המיובא" ובמקום "שאינו" יבוא 				"אם המזון אינו";     			ׁ(21) בסעיף 83(3), אחרי "לגבי מזון" יבוא "שיובא";     

עמיר פרץ: אפשר להתייחס?     

נעה בן שבת: כן

עמיר פרץ: לגבי האגרות, בתחילת הדיון רז סילמן דיבר על הסרה גורפת של האגרות

עמיר פרץ:  אנחנו עדיין מחכים לדעת מה העמדה של האוצר, אבל לכל הפחות אנחנו כן נבקש לבצע תיקון בחוק המזון לסעיף 79(ב)

עמיר פרץ:  גם הבהרנו את זה בהערות שלנו

עמיר פרץ:  אנחנו רוצים שיוגדרו עילות נוספות מעבר למשקל, ששינוי שלהן לא מחייב תשלום מחדש של האגרה

עמיר פרץ:  זה מופיע כמו שאמרתי, בסעיף 79(ב)

עמיר פרץ:  79(ב) – בהתקיים אחד מאלה יגיש יבואן הצהרה חדשה לפי הוראות סעיף 76

עמיר פרץ:  סעיף 1 – השתנה אחד מהפרטים כאמור בפסקאות (1) ו-(2) שבסעיף קטן (א) למעט פרט סעיף 76(4)

עמיר פרץ:       אם אנחנו הולכים בחוק הראשי לסעיף 76(4), כתוב: משקל יחידת מזון ותיאור אריזת המזון, ואם יש מגוון של משקלים או סוגי אריזות, פירוט לגבי כל אחד מהם

עמיר פרץ:  זה בעצם העילה היחידה ששינוי הצהרה לא דורש לעשות עדכון של הצהרה מחודשת ותשלום אגרה, אז אנחנו מבקשים בעצם להוסיף עילות נוספות

עמיר פרץ:  הרבה פעמים קורה שיש איזשהו שינוי בכתובת ו/או שם של יצרן וצריך לעשות שינוי גורף, וזה הרבה כסף

עמיר פרץ:  כל עוד אנחנו בעולם שמשלמים אגרות, כל שינוי כזה דורש שינוי רחב של האגרות וזה תשלומים גבוהים, לכן אנחנו כן נבקש לבחון את מה שרשמנו כאן, בעצם שהוא יגיש הצהרה מתוקנת בלי לשלם מחדש את האגרה

נעה בן שבת: אתה מדבר על עניינים מאוד מאוד טכניים, אני מבינה, נכון?     

עמיר פרץ: זה עניינים טכניים

פנינה אורן שנידור: באמת יש לנו ניסיון של מסלול הצהרה שעובד בעצם מ-2016

פנינה אורן שנידור:  המנגנון בעצם היום מאפשר עדכונים אוטומטיים ככל שהם טכניים בשדות האלה

נעה בן שבת: בלי תשלום אגרה נוספת?     

פנינה אורן שנידור: בלי תשלום אגרה נוספת

פנינה אורן שנידור:  בתיקונים הנוספים שהם מבקשים זה בעצם הופך את כל המסלול של ההצהרה למסלול שאתה יכול לשנות את כל הסעיפים בו, ואנחנו נכנסים לדברים שהם לגמרי לא טכניים

פנינה אורן שנידור:  אם טעית בשם של היבואן, אז חזקה שגם המפקח בא ואומר, אם קראת לו משה והוא מוש, אז אתה לא תידרש, אבל בדרך כלל התיקונים הם שינוי כתובת, שינוי בהרכב מזון

פנינה אורן שנידור:  כאן אנחנו כבר יכולים לדבר על מוצר חדש, על מוצר לא חדש

פנינה אורן שנידור:  חלק מהמקרים גם אנחנו יודעים שאתה כבר ייבאת, ייבאת ופתאום יש לך טעות

פנינה אורן שנידור:  המנגנון אמור להיות פשוט ליבואן וגם פשוט לרגולטור

פנינה אורן שנידור:  אנחנו לא מוצאים לנכון לאפשר את התיקון הזה

נעה בן שבת: את אומרת שבעצם כבר נתתם מענה לבקשה הזאת בדרך אחרת, בדרך טכנית

פנינה אורן שנידור: נכון

פנינה אורן שנידור:  אם אנחנו רואים תיקון טכני, ואני לא ראיתי עוד מפקח בתחנת הסגר או מפקח שמגיע למחסן היבואן ואומר על ההצהרה, טעית באיזושהי טעות טכנית, לכן לא צריך הצהרה חדשה

רז הילמן: פנינה, מה שגם לנו יש ניסיון כמו שאת אומרת, מאז שזה נכנס לתוקף ומה שיבואנים מתארים לנו, זה שכשהם טועים בהצהרה הם נכנסים אחרי זה לתקן את ההצהרות ולפעמים טעות היא טעות נגררת שמצריכה תיקון של כמה וכמה הצהרות, הם נדרשים בהצהרה חדשה ומשלמים

רז הילמן:  יכול להיות שצריך לתקשר את מה שאת אומרת כי לא מכירים את זה

רז הילמן:  השאלה היא גם אם החוק מאפשר לך את זה? איך אתם עושים את זה?     

פנינה אורן שנידור: שינויים של זוטות, טעות טכנית, אני לא אבוא ואבקש

פנינה אורן שנידור:  במקרה הכי גרוע אני אוציא הנחיה

רז הילמן: אבל כרגע אין לך את הסמכות לזה בחוק

רז הילמן:  בואו נתקן את החוק שבאמת יש לך גם את הסמכות

נעה בן שבת: בגלל שזה באמת זוטות, אז זה לא שהיא באמת שינתה

נעה בן שבת:  לא חל שינוי

פנינה אורן שנידור: לא חל שינוי מבחינתי

פנינה אורן שנידור:  זה משהו טכני, טעית

פנינה אורן שנידור:  מהניסיון שלי, ברוב המקרים שהגיעו לפתחי זה היה ממש לא טעות טכנית

פנינה אורן שנידור:  שינוי כתובת, שינוי מפעל, שינוי שם של יבואן

רז הילמן: אם טעו באיות של הכתובת, אתם מאפשרים לתקן בלי להגיש הצהרה מחדש?     

פנינה אורן שנידור: לתקן אי אפשר

רז הילמן: על זה אני מדבר

רז הילמן:  צריך להגיש הצהרה מחדש

פנינה אורן שנידור: אם עכשיו הגשת בקשה וטעית בכתובת, ובמסמכים אתה בא ואומר, הכתובת שלי היא פה, אז תסביר איך טעית

קריאה: זה קורה

קריאה:  יש טעויות בתום לב

רז הילמן: פנינה, אז עכשיו כל משלוח יהיה את הקונפליקט הזה? לא עדיף לתקן פעם אחת את ההצהרה ושתהיה הצהרה טובה בלי לשלם אגרה?      

קריאה: מה זה כל משלוח? כמה משלוחים טועים בכתובת?     

רז הילמן: לא הבנת

רז הילמן:  פעם אחת טעית ואחרי זה אתה מביא מלא משלוחים

רז הילמן:  זה הצהרה שהיא הצהרה לכל המשלוחים שתביא אחרי זה

פנינה אורן שנידור: כשהיינו עושים את האישורים המוקדמים, היו מגיעים אלינו, אז היינו גם מאפשרים את זה כי היה בדיקה פיזית

פנינה אורן שנידור:  בעצם כל הרעיון היה לבוא ולתת את זה בהצהרה

פנינה אורן שנידור:  יבואן, לפני שהוא ממלא את ההצהרה, שיקרא טוב

פנינה אורן שנידור:  אחד כותב, אחד בודק, אחרת כל הטכנאות הזאת, אין לה מקום

רז הילמן: אנחנו מסכימים וצריך לבדוק כמה פעמים, אבל אם קרה וטעו, למה לחייב אותם כמה פעמים באגרות? זה קורה לא מעט

פנינה אורן שנידור: אני אמרתי לך שאם טעית בטעות שהיא טכנית, אתה לא צריך להגיש - - -      

רז הילמן: אבל אז אני נשאר עם אישור קבלת הצהרה שלא תואם את מה שיגיע, אז כל פעם אני אהיה בקונפליקטים

רז הילמן:  למה לא לתקן את ההצהרה פעם אחת בלי לשלם אגרה?      

פנינה אורן שנידור: כי כל דבר כזה זה מנגנון נוסף

פנינה אורן שנידור:  כל הרעיון היה שזה יהיה אוטומטי, והרגולטור עכשיו חוזר אחורה ומתחיל לטפל באישורי הצהרה למזון רגיל

פנינה אורן שנידור:  רז, זה לא

קריאה: רז, ההצעה שלכם זה להפוך אירוע פינתי לאירוע גדול

קריאה:  אירוע פינתי, פותרים אותו בצורה פינתית

קריאה: זה לא נכון

קריאה:  אנחנו משקפים לכם באמת מהפניות שאנחנו מקבלים מיבואנים, שזה קורה, ויש שעדיין מגישים אישורים מוקדמים

קריאה:  לא כולם במסלול של יבואנות

רז הילמן: זה גם לא רק במוקדמים, זה גם באישור קבלת הצהרה

פנינה אורן שנידור: אז אני באה ואומרת, חברים, הרגולטור שבא ונותן אישורי הצהרה, יש דברים שהם טכניים, אוטומטי שאפשר לתקן

פנינה אורן שנידור:  יש דברים שהם במהות לא, מכתובת, שם יבואן, הרכב, שם המוצר השתנה, הייעוד השתנה

פנינה אורן שנידור:  אנחנו מכירים את העולם הזה

פנינה אורן שנידור:  האמירה הכללית היא לא

רז הילמן: אם אפשר, פנינה, את מה שאמרת לפרוטוקול גם להוציא ליבואנים, שדברים טכניים כאלה מפקחים לא צריכים לעכב עליהם, לכן לא צריך בשביל זה לתקן הצהרה, זה לפחות קצת יעזור

פנינה אורן שנידור: אני אוציא את ההנחיה למפקחים ככל שאני אזהה שיש צורך כזה, ואם אתם תביאו לי דוגמאות על צרכים, אני מייד אוציא

אוריאל בוסו: אפשר להעביר, אפרופו פניות שאתה אומר, במקביל, שיש לכם בנושא של - - - 

רז הילמן: אין בעיה, אנחנו בשמחה נעביר

רז הילמן:  העניין הוא שכל עוד את לא מוציאה את ההנחיה הזאת, היבואנים מבינים שהם צריכים לתקן כל הצהרה כשיש להם טעות, כדי לא להיות בהפרה

רז הילמן:  אז אם אין חובה כזאת, אז כדאי שהם ידעו מזה

אוריאל בוסו: לא, זה לא מקרה - - -      

רז הילמן: בסדר, אנחנו נמשיך בהידברות עם פנינה

אוריאל בוסו: תודה, בדיוק

רז הילמן: הערה אחרת על 79

רז הילמן:  79(ב), אנחנו מדברים על המסלול האירופי

רז הילמן:  המסלול האירופי הוא מסלול שבאמת מקל על ייבוא מזון שעומד בדרישות האירופיות

רז הילמן:  המסלול האירופי, בקריטריונים שנקבעו כשהחוק אושר, בעצם יצר קריטריונים שמאוד מקשים על ייבוא מזון שעומד ברגולציה האירופית אבל לא מיוצר באירופה

רז הילמן:  מה שאנחנו מבקשים כאן זה לייצר איזושהי התאמה, איזשהו שינוי בקריטריונים כדי שמזון שלא יוצר באירופה אבל כן עומד בתנאים של הרגולציה האירופית, יוכל להיות מיובא לישראל במסלול האירופי

רז הילמן:  בסוף מה שאנחנו רוצים, רוצים שיהיה כמה שיותר מזון שיכול להיות מיובא במסלול הזה

רז הילמן:  זה גם מקל על משרד הבריאות וזה גם מגביר את התחרות

רז הילמן:       ב-79(ד) הדרישה היא שהגורם המוסמך יהיה גורם מוסמך באיחוד האירופי

רז הילמן:  אם אנחנו מדברים למשל על מסמך Certificate Free Sale

רז הילמן:  זה מסמך שבדרך כלל יהיה קושי להשיג אותו מגורם מוסמך באיחוד האירופי אם אני לא יצרן אירופי, אז מה שאנחנו היינו מבקשים שזה שתהיה חלופה של מסמך אחר שממנו יהיה אפשר ללמוד, שייתן למשרד הבריאות את הביטחון שהמזון באמת עומד בדרישות של האיחוד האירופי, אבל בלי אותו מסמך שהוא מגביל

נעה בן שבת: אם נסתכל עכשיו ב-79(ד) הוא אומר שיש לנו אחד או יותר מהמסמכים, אבל הגורם המוסמך מהמסמכים האמורים - - - 

נעה בן שבת:  אתה אומר שלגבי כל המסמכים האלה אתה רוצה שזה גם במדינה אחרת?     

רז הילמן: כמובן שהמסמכים האלה ממדינה באיחוד האירופי צריך להיות בסדר, אבל חוץ מזה צריך גם לייצר פתרון שמאפשר מזון אחר שכן יש אסמכתאות לזה שהוא באמת משווק באירופה

נעה בן שבת: אבל איזה אסמכתאות? מה יכול להיות אם זה לא גורם שהוא מוסמך?     

רז הילמן: אנחנו יכולים לחשוב על כמה אפשרויות

רז הילמן:  יש כבר היום בחוק את הנושא של מכירה לקמעונאי, לעסוק במזון אירופי

רז הילמן:  אגב, אנחנו מציעים לתקן את זה מקמעונאי, שזה יהיה עוסק במזון, כי לפעמים גם חומרי גלם אנחנו רוצים שיוכלו להיכנס במסלול האירופי

רז הילמן:  מה שאנחנו מציעים זה שיהיה עוד מסמך

רז הילמן:  אין לנו בעיה, מעבר לדרישה הזאת של אותה חשבונית או תעודת משלוח שיהיה גם עוד מסמך שמראה שהמזון משווק באירופה

רז הילמן:  יכול להיות שמסמך מגורם אחר שהוא לא גורם מוסמך

רז הילמן:  יש כל מיני אפשרויות

קריאה: אישור וטרינרי

רז הילמן: במוצרים הווטרינרים יכול להיות שזה יותר קל

רז הילמן:  העניין הוא שאנחנו כאן נמצאים במגרש שבו זה מסמכים שלא קיימים באירופה

רז הילמן:  באירופה אתה רוצה לייבא מזון, אתה לא נדרש

רז הילמן:  כשזה מזון שלא נדרש לאישור וטרינרי, אז שום רגולטור לא נותן לך אישור

רז הילמן:  יש עליך את הדרישות של האיחוד האירופי ואתה מכניס את המוצרים בקלות מאוד רחבה בלי שמישהו בדרך אומר לך, אוקיי, אני מאשר, בניגוד לישראל

נעה בן שבת: אתה אומר שאין שום גורם מוסמך, לא מכס, לא מישהו שבודק ואומר?     

רז הילמן: המכס מאשר כניסה של משלוח, אבל הוא מאשר כניסה של משלוח לפי חשבונית שהיא בדרך כלל הרבה פחות מפורטת ממה שמשרד הבריאות מצפה

רז הילמן:  לא יהיה שם את הפרטים המדויקים של מוצר המזון שלגביו אנחנו רוצים את הייבוא

רז הילמן:  אם היה, זה היה באמת פשוט

רז הילמן:  מה שאנחנו מבקשים זה באמת לייצר איזושהי הגדרה שתהיה רחבה יותר ושתאפשר יותר בקלות

רז הילמן:  אני מזכיר שכל הייבוא נעשה על ידי יבואנים נאותים במסלול האירופי, אז הביטחון הוא גם ככה גבוה יותר

רז הילמן:  יש ליבואן הנאות הרבה מה להפסיד ולכן לדעתנו אפשר להקל בצורה משמעותית בדרישה הזאת

נעה בן שבת: מה אומר משרד הבריאות?     

פנינה אורן שנידור: משרד הבריאות אומר כדלקמן: בעצם כל הרעיון במסלול הזה שהמוצר הוא משווק באירופה

פנינה אורן שנידור:  היו כאן שני תנאים מצטברים: אחד, זה שאתה מקבל אישור שהמוצר יוצר בתנאים נאותים ואחר כך שיש לך עדות חד משמעית שהמוצר משווק באירופה

פנינה אורן שנידור:  אנחנו מוכנים לבוא ולתת את ההקלה ב-3, שבאה התעשייה ואומרת שמוצר שמשווק באירופה, קשה לה להשיג את אחד המסמכים שמפורטים ב-3 בגלל שנדרש את הרשות המוסמכת מהאיחוד האירופי, אבל עם זאת, ופה אנחנו מוכנים לבצע את ההקלה ולהוריד את הסיפה "ובכלל זה"

פנינה אורן שנידור:       מצד שני, בשום פנים ואופן אנחנו לא נסכים שמוצר שמיוצר מחוץ לאירופה ושלא תהיה לו עדות כלשהי מרשות מוסמכת באירופה, אנחנו יכולים לוותר על "רשות", אבל מגורם מוסמך באיחוד האירופי שמצהיר שהמזון מותר או מיועד לשיווק במדינה באיחוד האירופי

פנינה אורן שנידור:  אנחנו לא נוותר על הדרישה הזאת

פנינה אורן שנידור:  נצטרך לעשות חלופות

פנינה אורן שנידור:  מוצר שיוצר באירופה, ניתן יהיה להסתפק בחשבונית או - - -

פנינה אורן שנידור:  אם אני עושה הקלה בסעיף 3, אני אחמיר בסעיף 4 על מנת לאזן ולהיות בוודאות, כי כל המסלול הזה נולד שמה שטוב לאירופה יוכל להיכנס במסלול הזה

פנינה אורן שנידור:       אנחנו הצענו ללשכת המסחר ולגורמי התעשייה השונים, ככל שתמצאו מסמכים כאלה, תציגו לנו אותם

פנינה אורן שנידור:  אנחנו לא יכולים להסתפק באימות בעלמא, בחשבונית או באיזושהי הצהרה של עוסק מעוסק, כזה שאומר שהמוצר נמכר באירופה

רז הילמן: כאמור, אנחנו הצגנו לכם את מה שכן יש

רז הילמן:  אני כן חושב שיכול להיות שבהמשך יעלו דברים נוספים, ולכן אני מציע שבסעיף 4 בנוסף על החלופות שאני מקווה שתיכף תציגו, גם תאפשרו סעיף שיאפשר לשר להוסיף עוד חלופה אם אנחנו נאתר כן איזשהו גורם שמקובל עליכם, שיוכלו להוסיף אותו בהמשך בלי תיקון חקיקה בשלוש קריאות

פנינה אורן שנידור: זה מספק היום אם תביא לי תעודה מהמכס או מחר תביא לי תעודה וטרינרית או שתמצא איזושהי - - - מרשות כזו או אחרת באיזה פרובינציה מאירופה, אז אני לא חושבת שאנחנו עכשיו נעשה רשימה, כל פעם שיצוץ מסמך חדש, שאנחנו נפתח את החוק ונתקן אותו

רז הילמן: זה בדיוק מה שאני מציע, שלא נפתח את החוק אלא שתהיה לכם סמכות בצו

נעה בן שבת: אם אני מבינה נכון את פנינה, פנינה אומרת, ההגדרה שאני אמצא היא תהיה מספיק רחבה בפני עצמה

נעה בן שבת:  היא בעצמה כבר תאפשר לך איזשהו - - -      

רז הילמן: זה מצוין ואני מודה על זה

רז הילמן:  אני רק אומר, היה ונגלה עוד כמה חודשים או שנה או שנתיים שיש בעיה בנוסח, שאחד המסמכים שדווקא כן אפשר להשיג, לא מתאים, אז שהם יוכלו לאפשר גם אותו

רז הילמן:  רק אם השר שלהם ירצה ובצו

רז הילמן:  בסך הכול שתהיה לכם את הסמכות הזאת כדי שבמצב כזה לא נצטרך לחזור לכנסת לתיקון חקיקה

קריאה: שלא יגידו אחר כך מצב שהחוק לא מאפשר לנו את זה

נעה בן שבת: אני חושבת שאנחנו קצת במצב מוקדם מידי

נעה בן שבת:  אנחנו שמענו את העיקרון שפנינה אמרה

נעה בן שבת:  היא אמרה, אני אוותר על הסיפה הזאת לגבי מוצר שיוצר באירופה, אבל אם הוא יוצר מחוץ לאירופה, אני בכל זאת אדרוש

נעה בן שבת:  לא יהיה אפשרות להסתפק ב-Free Sale

פנינה אורן שנידור: לא ב-Free Sale, בחשבונית או בתעודת משלוח

נעה בן שבת: אישור סחר חופשי את תסכימי - - - ?     

פנינה אורן שנידור: כן, ברור

פנינה אורן שנידור:  איסור סחר חופשי של אירופי

נעה בן שבת: של מדינה אירופית, כמו שכתוב היום

נעה בן שבת:  זה בעצם התנאי כמו שכתוב היום

פנינה אורן שנידור: אני אוסיף משהו נוסף

פנינה אורן שנידור:  אני אגיד לו, או אישור סחר חופשי

פנינה אורן שנידור:  אנחנו נוסיף בחלופה ב' אישור או תעודה מגורם מוסמך במדינה באיחוד האירופי, המעידים על כך שהמזון מותר או מיועד לשיווק במדינה באיחוד האירופי

פנינה אורן שנידור:      אני לא מאמינה שמוצר נכנס לאירופה ולא מקבל איזושהי תעודה, לא - - - של משרד הבריאות באותה מדינה או מהמכס או מרשות המיסים, כי יש כאלה דברים

פנינה אורן שנידור:  יש מערכת רסס

פנינה אורן שנידור:  תביא לי אישור שמעיד שהרשות המוסמכת, ואנחנו הצענו לכם - - -      

רז הילמן: פנינה, אני אגיד לך שני דברים על זה

רז הילמן:  אני פניתי להרבה מאוד אנשים כדי לנסות להבין

פנינה אורן שנידור: אני אגיד שלא נמצא, אז זה לא יהיה ריאלי לייבוא מחוץ לאירופה

פנינה אורן שנידור:  אם יש ייבוא שהיבואנים שלך באים ואומרים שהם מייצאים את זה לאירופה ואין להם הוכחה שאיזה מישהו אישר אותם, אז אנחנו פה בבעיה

פנינה אורן שנידור:  דיברנו על מספר חלופות

פנינה אורן שנידור:  כל המסלול הזה הוא כנראה לא יהיה רלוונטי

רז הילמן: אז קודם כל את אומרת, אני לא מאמינה שיש מצב שבאירופה אין, ואני אומר לך שבאירופה מוצרים כמו אורז, מים מינרלים נגיד, לא צריכים את האישור

רז הילמן:       סיפור קצר

רז הילמן:  פניתי להרבה אנשים, אחד מהם היה יצירתי, אמר, בוא נשאל את צ'ט GPT

רז הילמן:  הוא שאל את צ'טGPT והיה אפשר להבין מהתשובה של צ'טGPT שכן צריך

רז הילמן:  אמרתי לו, אתה לא שאלת כנראה טוב את השאלה, תשאל את זה עכשיו על מוצר פשוט יותר, והוא שאל על מוצר פשוט יותר ואז מהתשובה החדשה אפשר להבין שלא צריך שום דבר

רז הילמן:  אני יכול גם לשלוח את התשובות

רז הילמן:  צ'ט GPT התייחס לזה שבמוצרים וטרינרים צריך אישור

שרון גוטמן טרודלר: כולנו מכירים את המגבלות של AI

שרון גוטמן טרודלר:  אנחנו לא נסתמך את הרגולציה בישראל על זה

רז הילמן: לא רוצה שתסתמכו

רז הילמן:  סיפרתי את זה כסיפור

פנינה אורן שנידור: בוא נשאל בצ'טGPT איך לתקן את סעיף 3(א)

אוריאל בוסו: תביאו נוסח מוסכם

רז הילמן: בסדר גמור

אוריאל בוסו: הלאה

נעה בן שבת: התיקונים האלה שביקשתם לסעיף 79(ד), אנחנו נקבל מכם תשובה מה התיקונים שאתם רוצים להציע?     

פנינה אורן שנידור: לנו יש הצעה

נעה בן שבת: אולי תעבירו אותה שגם נוכל לראות אותה בכתב

נעה בן שבת:  היה קשה קצת לעקוב איפה זה בדיוק נכנס, ולהסביר, אז תעבירו את ההצעה

פנינה אורן שנידור: אנחנו נעביר אותה

נעה בן שבת: 			(22) בסעיף 84(ב1) –      

נעה בן שבת: (ב) בפסקה (3), אחרי "בדבר" יבוא "יבוא";     

נעה בן שבת: 			(23) בסעיף 85 –      

נעה בן שבת: ברישה, אחרי "או למשלוח מזון" יבוא "המיובא";     			(24) בסעיף 86(א)(1), אחרי "שאינו מזון" יבוא "המיובא";     			ׁ(25) בסעיף 94(ב), אחרי "למזון" יבוא "שיובא";     			ׁׁ(26) בסעיף 96 –      

נעה בן שבת: בסעיף קטן (ה), בהגדרה "בדיקה", במקום "42(ב) יבוא "42(ב1)(2)";     

נעה בן שבת: זה מפנה לסעיף החדש שלנו שאליו הועברו הגופים שנותנים את האישור

נעה בן שבת:       			(27) בסעיף 115, בסופו יבוא:     			 "(ה) בסעיף זה, "יבואן רשום" – למעט מי שיש בידו תעודת יבואן 				 רשום לפי סעיף 105, בלבד

נעה בן שבת: ";     

נעה בן שבת: אנחנו מבינים שזה אותו יבואן רשום שמייבא מוצרים רק לאזור

נעה בן שבת:  אתם רוצים להסביר מה מבקשת ההוראה הזאת לעשות?      

שרון גוטמן טרודלר: מי שמייבא רק לאזור ונרשם בנפרד כיבואן לאזור, הוא לא יכול להיות במסלול האירופי

נעה בן שבת: זה לא מי שמייבא מאזור, זה יבואן שכל מה שהוא עושה, הוא מעביר את המוצרים שלו רק לאזור

נעה בן שבת:  מדינת ישראל שרוצה להגן על בריאות תושביה, היא לא נכנסת פה - - -          

שרון גוטמן טרודלר: מהטעם הזה שאין לו דרישה למחסן, ומאחר ואין לו דרישה למחסן, כל העניין של יבואן נאות לא יכול להתקיים כי שם הבדיקה היא בדיקה בדיעבד, במחסן, לכן כדי שהוא יהיה יבואן נאות הוא חייב להיות יבואן שרשום לייבוא בישראל עם מחסן

נעה בן שבת: זה התנאי שלכם בשביל שהוא ייחשב כיבואן נאות

שרון גוטמן טרודלר: נכון

נעה בן שבת: ויבואן נאות זה תנאי לייבוא במסלול האירופי

שרון גוטמן טרודלר: נכון

נעה בן שבת: זה אומר שמי שמייבא רק לרשות הפלסטינית הוא בעצם לא יכול - - -      

פנינה אורן שנידור: כי הוא בעצם לא ייבדק על ידנו אף פעם

פנינה אורן שנידור:  אין לו מחסן

פנינה אורן שנידור:  הוא לא ייבדק בנמל, הוא לא ייבדק במחסן

נעה בן שבת: הוא לא ייבדק בדרכי השיווק למעשה

פנינה אורן שנידור: כי דרכי השיווק זה באזור

פנינה אורן שנידור:  האזור זה לא היישובים היהודים

פנינה אורן שנידור:  חוק המזון הוא נכלל בתקנון היישובים

שרון גוטמן טרודלר: הם הוחרגו מהסימן הרלוונטי לדעתי

פנינה אורן שנידור: יהודה ושומרון, הוחל עליהם חוק המזון ולכן יבואנים נאותים ביהודה ושומרון יכולים להיות יבואנים נאותים

פנינה אורן שנידור:  אני רק אציין שיש הרבה יבואנים היום שהם יבואנים בישראל וגם לרשות, אז יבואן כזה כמובן יוכל להיות

פנינה אורן שנידור:  הפסילה היא לא פסילה שלך כעצם היותך יבואן לאזור

פנינה אורן שנידור:  לא מתאפשר למי שאין לו מחסן, כי למי שאין לו מחסן, אז הוא לעולם לא ייבדק

נעה בן שבת: אוקיי

נעה בן שבת:       			(27א) בסעיף 117(ג), בהגדרה "יצרן המיישם מערכת בקרת איכות", 				במקום "בסעיף 42(ב)" יבוא "בסעיף 42(ב1)(2)";     

נעה בן שבת: גם היא מפנה לאותם גופים בודקים

נעה בן שבת:       			(28) בסעיף 132(א), ברישה, - - -      

נעה בן שבת: האמת שאני מציעה שאנחנו לא ניכנס לסעיף הזה

נעה בן שבת:  זה סעיף שנוגע להפרות

נעה בן שבת:  זה הפרות של התוספת החמישית

נעה בן שבת:  אני מציעה לדלג על זה ואז נעבור לסעיף 29

נעה בן שבת:       			(29) בסעיף 141 –           (א)בסעיף קטן (א), אחרי פסקה (3) יבוא: - - -      

נעה בן שבת: זה אנחנו צריכים את מתפ"ש

נעה בן שבת:  אני מצטערת פנינה, אנחנו לא יכולים לסיים עם - - -      

אוריאל בוסו: לא הזמנו אותם

נעה בן שבת: אדוני, אני מציעה שאנחנו באמת - - -      

אוריאל בוסו: מיצינו

אוריאל בוסו:  אפרופו משרד הבריאות, בדיון שהיה לנו כאן בנושא רפורמת המזון, דיברנו שהוראות שעה, ביקשתם שלושה חודשים שיהיה לכם זמן - - -     

גל ברנס: מה שהוועדה ביקשה כבר מובא פה בנוסח

אוריאל בוסו: התעשיינים ביקשו

אביב חצבני: מה שביקשנו, כן, הארכה בעצם של שנה מלאה עד ה-31 במרץ 2024

אביב חצבני:  אמרנו שזה יאושר עד דצמבר וזה יובא לפה לדיון לשלושה חודשים נוספים, וזה נמצא

אוריאל בוסו: תודה

אביב חצבני: תודה לכם

אוריאל בוסו: אני רוצה להודות קודם כל לצוות הוועדה, למנהלת הוועדה, לעוזרי יעקב ולעו"ד נועה בן שבת, משרד הבריאות, משרד האוצר, משרד המשפטים, משרד החקלאות, משרד החוץ, השב"כ, המוסד, איגוד לשכות המסחר והתאחדות התעשיינים שהיו פה ערניים, ובעלי גופים שהשתתפו והיו גם כן שותפים

אוריאל בוסו:  אתם ראיתם שבשיח נורמלי אפשר להגיע גם כן להבנות ולמטרות טובות

אוריאל בוסו:       אנחנו נוציא זימון

אוריאל בוסו:  הדיון הבא ב-30 באפריל

אוריאל בוסו:  יהיה לכם דיון מסודר ושם גם נמשיך

אוריאל בוסו:  אם תצליחו עד אז להגיע לנוסח בסעיפים שהיו אי בהירויות, שנוכל לרצות את כולם וגם את זה להקריא

אוריאל בוסו:      תודה רבה לכולם, הישיבה הזו נעולה