ועדת הכספים, כנסת 25, פרוטוקול מספר 95, 2023-04-19 00:00

משה גפני: הייתה החלטה על נושא הפסקת הדיור הציבורי, שעלה פה כמה פעמים? היה דיון אצל שר השיכון היום? ומה?     

אליהו (אלי) רביבו: גישתנו, ברמה העקרונית, לכך שנכון יהיה לבחון מחדש את עניין החזרת הוראת השעה באופן מגודר יותר – התקבלה

אליהו (אלי) רביבו:  הוחלט, בהסכמת שר השיכון, שאנחנו נמשיך את העבודה עם הצוות המקצועי, נגבש את הסעיפים שיוכלו לגדר את התחום, ונעביר את זה לחקיקה ממשלתית

משה גפני: האוצר מסכים?     

נעמה לזימי: לא

אליהו (אלי) רביבו: זה יהיה חלק מהתהליכים שאנחנו נצטרך לעבור

אסף וקסלר: לא דיברו איתנו על הנושא הזה, אני צריך להודות

אסף וקסלר:  אני מכיר את החוק שפג תוקפו - - -     

נעמה לזימי: דיר בלאק שאתה נגד החוק; אני כבר אומרת

נעמה לזימי:  חבל על הזמן

אליהו (אלי) רביבו: אגב, לאמיתו של דבר, נעמה, לא יצא לי לשוחח איתך על הנקודה הזו

אליהו (אלי) רביבו:  אם הם בכלל בשיח – למה הם אמורים בכלל להתנגד? באיזה היגיון? זה המשך מצב

נעמה לזימי: אני איתך

נעמה לזימי:  ראית מה אמרתי לו עכשיו; אני איתך, גם גפני איתך

ינון אזולאי: שואל הרב גפני שאלה פשוטה - - -     

נעמה לזימי: שמשרד השיכון לא ינסה להשתמש באוצר כדי לנסות מהדלת האחורית - - -     

ינון אזולאי: השאלה של הרב הייתה שאלה פשוטה

ינון אזולאי:  הוא שואל: האם התקציב יעבור בלי זה? זה מה ששאלת, נכון, הרב גפני?     

נעמה לזימי: האם הרפורמות האלה יעברו, אם האוצר יתנגד לחידוש חוק זכויות הרכישה של דיירי הדיור הציבורי? שאלת השאלות

אסף וקסלר: אני לא יודע להתייחס לנושא הזה

אסף וקסלר:  לא באתי מוכן; זה נושא נפרד

אסף וקסלר:  אפשר לנהל גם עליו דיון

משה גפני: הסיבה שהתעוררתי לשאלה הזו היא זה שאמרת: אתם רואים יעד גדול, במשרד האוצר, של הוזלת המחירים והוצאת הדירות

משה גפני:  בסדר גמור, מאוד התלהבתי ממה שאמרת, וחשבתי מיד לעבור להצבעה וזהו, אבל נזכרתי שהיה דיון בנושא של הדיור הציבורי

משה גפני:  האם יש לכם עמדה גם בעניין הזה? בגלל שאני מבין שכולם בעד; גם הקואליציה

נעמה לזימי: לפורום קהלת יש עמדה על זה

משה גפני: פורום קהלת לא מהווה אצלי גורם

נעמה לזימי: אני יודעת, בגלל זה אני אומרת לך את זה

אליהו (אלי) רביבו: הוא עונה לך באופן נחרץ

משה גפני: מספיק שאמרתם את מה שאמרתם

משה גפני:  אני יודע מי בעל הבית במדינה הזו, ושאלתי אותו האם הוא לא מתנגד

נעמה לזימי: אז אני אדבר עכשיו יותר ברצינות

נעמה לזימי:  הייתה פגישה טובה

נעמה לזימי:  ברור שהחוק, כמו שהוא בנוי היום, רוצים מעט יותר לגדר אותו

נעמה לזימי:  היו פה גם דין ודברים; אני חושבת שצריך גידור שיותר שומר - - -     

אליהו (אלי) רביבו: גידור יותר מאוורר

נעמה לזימי: לא, ממש לא מאוורר, להיפך; ששומר על הערך הסוציאלי המהותי של החוק, ולא מסרס אותו

נעמה לזימי:  זו המשמעות; לא לעשות גידור שהופך את החוק למיותר

נעמה לזימי:  ואז נאמר לנו, עם השר ועם ראש המטה, שהאירוע הבא הוא לשבת עם האוצר ולראות איך הם מוכנים לזה

נעמה לזימי:      אני יודעת שהם לא השרים ולא ראש הממשלה, ולכן, אני חושבת שכל עוד השר רוצה, והגענו להסכמה – האוצר יצטרכו להתכנס

נעמה לזימי:  זה חוק שאתם מכירים אותו; חוק זכויות הרכישה של דיירי הדיור הציבורי

נעמה לזימי:  זהו חוק חשוב, שהוא סמל

נעמה לזימי:  נשפר אותו, נעדכן אותו, הכל טוב; חייב שהוא יעבור מתכונת חדשה וטובה יחד עם האוצר

אליהו (אלי) רביבו: אני מבקש להצטרף ולדייק

אליהו (אלי) רביבו:  חשוב לי מאוד להתעכב על זה, לפני שאני אבקש להתייחס למה שדיברת קודם, בעניין התחלות הבניה וההיתרים

אליהו (אלי) רביבו:  אני מבין שאם אנחנו רוצים לחוקק חוק שבקצה שלו יש הוצאה – אנחנו חייבים לעבור אישור תקציבי

אליהו (אלי) רביבו:  חייבים אתכם פה בתמונה

אליהו (אלי) רביבו:       זה לעניין הוספת דירות למלאי

אליהו (אלי) רביבו:  אם זה מימוש זכויות קיים שפשוט נגדע, כי הוראת השעה לא חודשה – איזה Say יש לכם בתמונה פה? זה מה שאני שואל גם אותך, אדוני הרב

אליהו (אלי) רביבו:  תעני לי

אליהו (אלי) רביבו:  אני שואל את זה בקול רם בכוונה

נעמה לזימי: הם עוד יגידו לך שהם עוד סיכמו את זה עם אלקין לתקציב - - - שלא מחדשים, ואז הייתה הבנה שלא מחדשים, ואז בנו על זה, ולכן גם התקציב נגזר מזה, אבל זה לא משנה

נעמה לזימי:  החוק הזה היה קיים בעשור האחרון, כי אנחנו הסכמנו על הדבר הזה, אופוזיציה וקואליציה

נעמה לזימי:  שר השיכון, וצוותו המקצועי, היו איתנו היום בעניין

נעמה לזימי:  אנחנו נכניס את זה לשאלות לגבי הרפורמות כשתבואו, כדי שנוודא שהאירוע כולו סגור

נעמה לזימי:  בכל רפורמה שולחים מכתב שאלות-תשובות לדרג המקצועי; נכניס גם את זה, כמו שהרב גפני שאל, כדי שזה יהיה חלק מהשיח, וכדי שנדע לקבל תשובות בוועדה גם על זה

משה גפני: תמשיך הלאה בהצגה

אליהו (אלי) רביבו: אני רוצה רגע לדבר על הנושא הקודם שהוא דיבר עליו, ברשותך

אליהו (אלי) רביבו:  דיבר מכובדי מהאוצר - - -     

משה גפני: דקה

משה גפני:  אני מבקש שתבדקו את מה שמספרים החברים שהיה אצל שר השיכון

משה גפני:  מהי עמדתכם בעניין של הדיור הציבורי, לאור הישיבות שמקיימים בעניין הזה?     

נעמה לזימי: והוא רוצה שהעמדה תהיה חיובית

נעמה לזימי:  אני כבר מכירה את גפני

אליהו (אלי) רביבו: עושה רושם שהיושב-ראש יודע שלנציגי האוצר יש עמדה, ושככל הנראה – הם מעדיפים כרגע לא לחשוף אותה

משה גפני: שיגבשו עמדה - - -     

אליהו (אלי) רביבו: היא מגובשת

אליהו (אלי) רביבו:  אני מתקומם על המהות שבמימוש מדיניות שאין בה הוצאה כספית

אליהו (אלי) רביבו:  אני לא מדבר על תכנית רחבה להוספת מלאי דירות, שאז צריך למצוא מיקור תקציבי; אני מדבר על המשך מצב קיים של מימוש זכויות רכישה

אליהו (אלי) רביבו:  למה אמור להיות להם Say בכלל?     ברשותך, אני רק רוצה לדייק משהו

אליהו (אלי) רביבו:  כשנציגי משרדים ממשלתיים רוצים לבוא עם איזו שהיא בשורה לפיה ממשיכים את התחלות הבנייה ואת הוצאת ההיתרים – זה נותן איזו שהיא אווירה, אדוני היושב-ראש, שיש מצב טוב, ושרוצים להמשיך את הטוב

אליהו (אלי) רביבו:  אני אומר לך: אבוי לנו אם אתם רוצים להמשיך את מה שיש

אליהו (אלי) רביבו:  הבירוקרטיה, העיכובים והסחבת - - -     

נעמה לזימי: זה לא בירוקרטיה ועיכובים

נעמה לזימי:  בוא נגיד את הדברים, חברי – זה אנטי, שממומש על ידי בירוקרטיה ועיכובים; זה ה"לא" שמממשים אותו דרך זה שלא נותנים לך ליישם

נעמה לזימי:  אבל שר השיכון רוצה - - -     

אליהו (אלי) רביבו: עברנו נושא, נעמה

אליהו (אלי) רביבו:  אני הבטחתי שאני מסיים את הנקודה ההיא ואני חוזר לנושא שהוא התחיל איתו

אליהו (אלי) רביבו:  אני מכניס אותך לשיח: בסקירה שנציג האוצר מסר, הוא בא אלינו עם איזו שהיא בשורה של להמשיך עם התחלות הבניה ומתן ההיתרים

אליהו (אלי) רביבו:  אני אומר שבדרך כלל, כשמשרד ממשלתי רוצה לבשר בשורה טובה, הוא אומר: "אנחנו רוצים להמשיך את הטוב"

אליהו (אלי) רביבו:  אני אומר: מה שיש היום הוא לא טוב; הוא גרוע

אליהו (אלי) רביבו:  קצב התחלות הבנייה, בשל העיכובים הבירוקרטיים והסחבת הלא נורמלית, עם כל נושא תהליכי התכנון והבנייה, והרשות הרלוונטית שהוקמה בשביל להקל על הבירוקרטיה, אבל היא מסרבלת יותר – זה - - - אחד גדול

אליהו (אלי) רביבו:       אני מצפה ממך לומר: אנחנו עמלים על איזה שהוא פתרון ארוך טווח, באופן הקרוב ביותר, שבקצה שלו – אנחנו מגיעים עם בשורה לפיה תהליכי הבנייה יקבלו תאוצה; שהוצאת ההיתרים תהיה משוחררת יותר

אליהו (אלי) רביבו:  במשרד האוצר, משרד הפנים וברשות התכנון, מאפשרים מימוש של מיצוי זכויות, מגבילים אותו בזמן, ומבהירים לוועדות התכנון המקומיות שכל מי שיגיש פרסום עד אותו מועד – יהיה בתוך אותו Pool

אליהו (אלי) רביבו:  לפיכך, אנשים עובדים ומשלמים ממיטב כספם, אך כשמגיע מועד המימוש, אומרים להם: "לא, בדיעבד, זה רק מי שכבר עלה לדיון, ולכן בואו נחזור אחורה"

אליהו (אלי) רביבו:  זה לקשור את הידיים ואת הרגליים של האזרחים; זה להתיש אנשים; זה לייקר עלויות בנייה; זה להוביל אנשים ששואפים ליזמות אישית להישבר, ולהיכנס תחת הגלגלים האגרסיביים של היזמים והקבלנים הגדולים

משה גפני: תודה רבה

משה גפני:  בבקשה

אסף וקסלר: אני מקבל את הדברים שאתה אומר, עם סייג אחד: אני חושב שהמצב בשנתיים האחרונות היה מצב טוב, מבחינת היקף התחלות הבנייה

אסף וקסלר:  אני מקבל את כל מה שאתה אומר לגבי כך שצריך להמשיך ולפתור את החסמים שקיימים

אסף וקסלר:  יש פה, על המסך, את כל התכניות בתחום הדיור שבמסגרת חוק ההסדרים

אסף וקסלר:  רובן, למעשה, מתדיינות בוועדת הפנים, וחלקן מתדיינות גם כאן בוועדה

אסף וקסלר:  אנחנו מסכימים ב-100% עם האמירה שצריך להקל על ההליכים הבירוקרטיים, לקצר את הליכי התכנון, להקל על יזמים, לקדם יוזמות והליכי - - -     

אליהו (אלי) רביבו: ולקצוב זמן טיפול בכל שלב ושלב

אליהו (אלי) רביבו:  רשויות שלא מקבלות הגבלת פרק זמן פעילות – סוחבות את האזרח התמים, כמו הקבלן הגדול, אגב, לסחבת בלתי נגמרת

אליהו (אלי) רביבו:  בזמן הזה, יש תקופות של מינוף כספים, שעולה הון, ואז המיזם כבר נהיה הרבה פחות כלכלי

אליהו (אלי) רביבו:  אני מבקש להכניס גם את זה לשיח

אליהו (אלי) רביבו:  אני מודה לכם

אסף וקסלר: אם נסתכל על שוק הדיור בנקודת הזמן הנוכחית, אנחנו רואים איזה שהוא שינוי מגמה

אסף וקסלר:  המחירים נבלמו ויש האטה בביקושים

אסף וקסלר:  הדבר הזה נובע משתי סיבות: גם מעליית הריבית, שממתנת את הביקושים, וגם מכמות ההיצע המאוד משמעותית שהייתה בשנתיים האחרונות, ומאפשרת את הדבר הזה

אסף וקסלר:  אנחנו רואים ירידה, אם כי זעומה, בשלב הזה, אבל אנחנו סבורים ומקווים שהיא תמשיך במחירי הדיור הריאליים

אסף וקסלר:      עכשיו נתמקד בשוק השכירות, שזה נושא הדיון שלנו כאן היום

אסף וקסלר:  מדינת ישראל יחסית דומה ליתר מדינות ה-OECD בהתייחס לשוק השכירות בכללותו: כ-30% מהאוכלוסייה בישראל מתגוררת בשכירות

אסף וקסלר:  למעשה, בניגוד למה שקורה ביתר העולם – השכירות בישראל לא נתפסת כאלטרנטיבה למגורים בבעלות

אסף וקסלר:  זה נובע מכמה סיבות: קודם כל, מוודאות

אסף וקסלר:  שוק השכירות היום מבוסס בעיקר על השכירות הפרטית, שם הוודאות היא יחסית נמוכה

אסף וקסלר:  מרבית החוזים הם חוזים לשנה אחת, למרות שהמגורים בדירה שכורה בישראל למשק בית הם, בממוצע, כארבע שנים

אסף וקסלר:  זה יוצר חוסר ודאות וחוסר יכולת לתכנון ארוך טווח

אסף וקסלר:  כמובן שלצד זה מגיע איזה שהוא חוסר ודאות לגבי גובה השכירות, ולגבי יכולת תכנון כלכלית של משק הבית

אסף וקסלר:       לצד זה מגיעה רמת שירות נמוכה

אסף וקסלר:  בסוף, מרבית הבעלים של הדירות הם גורמים פרטיים, שיש להם אינטרס לא להשקיע בדירות ולא לתת שירות טוב לדייר, ולכן רמת השירות היא נמוכה

אסף וקסלר:       צריך לציין שיש גם מאפיינים תרבותיים בישראל

אסף וקסלר:  יש איזה שהוא רצון שלכל משק בית יהיה בעלות על דירה

אסף וקסלר:  אני לא בטוח שנצליח לשנות את זה, אבל המטרה של התכנית שהבאנו פה בתחום השכירות היא לשפר את המצב של דירה בשכירות, ולאפשר לאנשים ששוכרים דירות להנות ממוצר הרבה יותר טוב, שיהווה אלטרנטיבה איכותית לא פחות לשוק הדיור בבעלות

אליהו (אלי) רביבו: גפני, ברשותך, רק שאלה קטנה

אליהו (אלי) רביבו:  יש לכם איזה שהוא אפיון לגבי אחוז השוכרים שבוחרים כך כדרך חיים, לבין אלה שאין להם ברירה אחרת?     

אסף וקסלר: למעשה, לא

אסף וקסלר:  אחת מהבעיות הכי גדולות שיש לנו היום בשוק השכירות היא היעדר נתונים

אסף וקסלר:  אנחנו כמעט עיוורים למה שקורה בשוק השכירות

אסף וקסלר:  אני מתבייש, אפילו, להגיד איך אנחנו, כממשלה, מקבלים נתונים על שוק השכירות, ומה אנחנו יודעים על מה שמתנהל בו

אסף וקסלר:  אנחנו מקווים שכחלק מהדברים שאנחנו מקדמים כאן, כן נדע, גם אנחנו, לקבל יותר נתונים, אבל בעיקר – להנגיש את זה לציבור

אסף וקסלר:      אני גם שוכר דירה

אסף וקסלר:  אין לי כמעט יכולת לדעת מהם המחירים בשכונה שלי; מהן העסקאות שקרו שם; האם יש לי יכולת לעבור לשכונה אחרת במחירים יותר נמוכים

אסף וקסלר:  זה הכל - - -     

אליהו (אלי) רביבו: זה ייתן לך מענה, גם כצרכן פרטי, בעניין הדיווח

אליהו (אלי) רביבו:  אני מנסה, בבקשה, ללמוד, ואני בטוח שבאיזו שהיא עבודה מחקרית לא כזו מעמיקה – יהיה ניתן להגיע לנתון הזה - - -     

נעמה לזימי: כל עוד אתה מתחיל בדבר הכי בסיסי, שפה אני לגמרי איתכם, של דיווח הנדל"ן – לא תצליח לעבור לרישום השכירויות או לכל שאר הדברים האחרים, שיהיו רגולציה עתידית

נעמה לזימי:  אם אתה לא מתחיל מזה – אין לך את היכולת

נעמה לזימי:  אתה צודק

נעמה לזימי:  זה הזוי שהשוק הזה מתנהל בישראל בלי שום נתונים, עד היום

נעמה לזימי:  אני אומרת לך לגנות חוק ההסדרים הקודם, כשהרפורמה הזו של דיווח הנדל"ן יצאה – שזו הייתה טעות ענקית

נעמה לזימי:  זה שזה כאן – זה דווקא משהו מאוד חשוב; אנחנו יכולים לדבר עד מחר על מה עושים בשוק השכירות, אבל אם אין לך נתונים – מה אתה - - -      

יצחק פינדרוס: כן, אבל השאלה היא - - - דיווח לפרטיים ודיווח לקרנות - - - שונה לחלוטין

יצחק פינדרוס:  חברות יכולות לדווח

יצחק פינדרוס:  כשאתה דורש מבן אדם פרטי, שכרגע הדירה שלו ריקה מאיזו שהיא סיבה, לא משנה, ודורש ממנו להתחיל גם מערכת דיווח וגם מערכת זה - - -     

נעמה לזימי:  אתה יכול בדיווח להגיד אם זה בשכירות או - - -     

אסף וקסלר: אני אגיע לזה בהמשך ואשמח לפרט

יצחק פינדרוס: יש שוני בין חברה שצריכה לדווח, ובטח חברה שרוצה פטור ממס או הכרה בהשקעות - - -     

אליהו (אלי) רביבו: לחברה לא תהיה בעיה כזו, כבוד היושב-ראש, זה לא רלוונטי

יצחק פינדרוס: נכון, זה שונה מאוד

יצחק פינדרוס:  כפי שהם אמרו, מתוך ה-30% ששוכרים דירות היום – 90% ומשהו מהם שוכרים מפרטיים, ולא מחברות

אליהו (אלי) רביבו: כן, אבל אפילו בחובת הדיווח הכל כך מבורכת - - -     

ולדימיר בליאק: אבל הדרך לאסוף נתונים היא דרך הדיווח

יצחק פינדרוס: דרך חברות; לא דרך פרטיים

ולדימיר בליאק: גם דרך פרטיים

ולדימיר בליאק:  אתה בעצמך אומר: אם רוב המשכירים הם פרטיים, אז דרך הדיווח

אליהו (אלי) רביבו: אתה מדבר על שיטת הלמינציה; שאתה תגזור נתונים מכך שתגיד - - -     

ולדימיר בליאק: יש מדינות שבהן כל האזרחים מחויבים להגיש דו"חות; אתה מכיר אותן

יצחק פינדרוס: כשאתה אומר עכשיו לבעל דירה, אם אתה רוצה להשכיר את הדירה – אתה צריך לפתוח איזה שהוא הליך בירוקרטי חדש

אסף וקסלר: לא, הדיווח הוא פשוט וקליל

אליהו (אלי) רביבו: מה קורה אם מדובר בבעל נכס לא מניב, מי יודע מה, שהוא לא חלק מעולם הדיגיטציה? מה קורה איתו?     

יצחק פינדרוס: על זה אני מדבר

אסף וקסלר: יש גם אפשרות לדיווח ידני פשוט, פעם בשנה

אסף וקסלר:  מי שלא יכול לעשות את זה באופן ממוחשב – מגיע אל הסניף

אליהו (אלי) רביבו: כשהוא מגיע ללשכה, הוא ממלא איזה שהוא תצהיר?      

אסף וקסלר: לא תצהיר

אסף וקסלר:  מוריד טופס

אסף וקסלר:  זה יהיה בטופס של עמוד אחד

אליהו (אלי) רביבו: אני מדבר על מי שעולם הדיגיטציה הוא לא חלק מחייו

אסף וקסלר: הוא כמעט ולא יצטרך עיפרון מחודד בשביל זה; זה טופס הכי פשוט

אסף וקסלר:  הוא מקבל טופס עם כתובת ומספר

אסף וקסלר:  זהו

יצחק אהרונוביץ': שי אהרונוביץ''', רשות המיסים

יצחק אהרונוביץ':  השר דרש, כחלק מהתנאים שהוא העמיד לרשות המיסים בשביל להסכים לנושא הזה, שהדיווח יהיה הכי פשוט שיכול להיות

יצחק אהרונוביץ':  צריך לזכור: יחיד, שמגיש דו"ח ממילא אם הוא עצמאי, שכיר שמרוויח מעל סכום מסוים או בעל שליטה בחברה – אם יש לו דירה שהוא משכיר אותה – הוא ממילא כבר מדווח שם

יצחק אהרונוביץ':  אנחנו מדברים על ציבור שביום-יום לא אמור להגיש דו"ח; שכירים בסכומים נמוכים - - -     

אליהו (אלי) רביבו: שבעיניי הוא באחוז גבוה, אגב

יצחק פינדרוס: הוא האחוז הגבוה

יצחק אהרונוביץ': הוא כנראה האחוז הגבוה

יצחק אהרונוביץ':  שם, כדי שהממשלה תיתן "אוקיי" כדי שנמשיך עם זה, ועל החשיבות של זה כבר נאמר פה, הדיווח צריך להיות מאוד פשוט

יצחק אהרונוביץ':  מי שמכיר, יש את הדיווח על ה-10%, והדיווח הוא באותה רמת הפשטות, באמצעות אפליקציה

ולדימיר בליאק: זה דרך אזור אישי? הוא יצטרך לפתוח אזור אישי או שלא?     

קריאה: לא

קריאה:  זה אפילו לא דרך האזור האישי

קריאה:  זה ממש פשוט

ולדימיר בליאק: כי זה משמעותי

יצחק אהרונוביץ': אגב, לכולם יש אזור אישי; פשוט לא כל אחד נכנס אליו

ולדימיר בליאק: בסדר, אבל יש קשיים עם פתיחת אזור אישי לפעמים

ולדימיר בליאק:  גם היום

ג'ק בלנגה: אדוני היושב-ראש, אני אעיר מכאן

ג'ק בלנגה:  ג'ק בלנגה, לשכת רואי החשבון

ג'ק בלנגה:  זו לא משנה איזו משבצת תהיה – רוב האזרחים לא יכנסו ולא ידווחו בעצמם, כולל את רוב חברי הכנסת

ינון אזולאי: אז תהיה לך עבודה

ג'ק בלנגה: נכון

ג'ק בלנגה:  לכן, האמירה הזו, שאזרח ידווח בעצמו, היא לא רלוונטית; זה לא יקרה

ג'ק בלנגה:  אנשים מפחדים מהמספרים האלה, מפחדים מהמשבצות, אף אחד לא ימלא בלי לשאול איש מקצוע

ג'ק בלנגה:      (היו"ר יצחק פינדרוס) 

יצחק פינדרוס: אני רוצה לתקן אותך קצת

יצחק פינדרוס:  יכול להיות שאני לא איש מקצוע, אבל בסוף, אני אותו חבר כנסת שלא יודע להיכנס לאפליקציה באזור האישי

יצחק פינדרוס:  אני הדוגמה; הדגמתי את זה כבר כמה פעמים בוועדה

יצחק פינדרוס:  בסוף, אם יש לו עוד הכנסה – כל אדם מוצא את הדרך לעשות בעצמו את תיאום המס

יצחק פינדרוס:  אני חששתי ממשהו אחר: בסוף, יש לו נכס לא מניב שהוא צריך להשכיר

יצחק פינדרוס:  באיזה שהוא מקום – זהו רוב שוק השכירות, לצערנו

יצחק פינדרוס:  אנחנו מנסים לשנות את זה גם בחוק ההסדרים הזה, להכניס יותר חברות, משקיעים מוסדיים וכל הדבר הזה

יצחק פינדרוס:  עברנו את זה בחוק ההסדרים הקודם וגם בחוק הזה נכנסו כמה תיקונים

יצחק פינדרוס:  לאותו אדם פשוט, אם זה יהפוך להיות איזה שהוא - - - – זה יכול לעצור אותו, אפילו, מלהשכיר

יצחק פינדרוס:  זה משמעותי

אליהו (אלי) רביבו: אני לא חושב

אליהו (אלי) רביבו:  הוא ימשיך להשכיר בכל דרך

יצחק פינדרוס: אני עוד מעט אסביר לך, לא לפרוטוקול, לא בגלל שאני לא, איך קוראים לזה, איפה זה כן יתפוס אנשים

יצחק פינדרוס:  ואני אומר לך, חד משמעית, שזה כן יכול לקרות

אליהו (אלי) רביבו: זה לא הולך לפגוע לו באיזו שהיא נקודת זכות

יצחק פינדרוס: לא בגלל שזה יפגע לו בנקודת זכות

יצחק פינדרוס:  אנשים מפחדים מהמערכת הבירוקרטית, כמו שאמר רואה החשבון

יצחק פינדרוס:  אני מסכים איתו

יצחק פינדרוס:  אתה שואל, האם ייקחו בגלל זה רואה חשבון? אני חושש ממשהו אחר - - -     

אליהו (אלי) רביבו: או יועץ מס

יצחק פינדרוס: או יועץ מס

יצחק פינדרוס:  זה עוד במקרה הטוב

יצחק פינדרוס:  במקרה הגרוע, הוא יגיד לו: "עזוב אותי, אין לי כוח להיכנס לזה"

יפתח עשהאל: אדוני היושב-ראש, אנחנו עוד נגיע לזה

יפתח עשהאל:  אני אגיד את זה מהעמדה של השר

יפתח עשהאל:  גם אנחנו הגענו לזה מלכתחילה, אבל השר עמד על זה שיהיה פה את הדיווח הכי קל ופשוט, בלי רדיפה או משהו כזה

יפתח עשהאל:  מי שלא מדווח יקבל כמה התראות; תהיה תקופת ביניים - - -     

אליהו (אלי) רביבו: אגב, חובת הדיווח היא רק על המשכיר, לא על השוכר

יפתח עשהאל: נכון, רק על המשכיר

יפתח עשהאל:  אתה מכניס הכנסות? תכתוב בצורה פשוטה

יפתח עשהאל:  זה הכל

אסף וקסלר: אני אמשיך, נגיע לזה מיד

אסף וקסלר:  אותה הרפורמה שאנחנו מביאים בשוק השכירות, יש לה שלוש רגליים

אסף וקסלר:  הראשונה נידונה בוועדת הפנים, ומדברת על תכנון ייעודי להשכרה

אסף וקסלר:  כלומר, היום, הפרויקטים שהולכים לשוק השכירות – נראים בצורה זהה כמעט לחלוטין לדירות שהולכות למכירה

ולדימיר בליאק: אני רוצה לשאול אתכם בהקשר הזה: לפני שנה וחצי, במסגרת חוק ההסדרים הקודם, העברנו רפורמה בהשכרה לטווח ארוך

יצחק פינדרוס: על זה דיברתי מקודם

ולדימיר בליאק: איך אתם מעריכים את התוצאות עד עכשיו?     

אסף וקסלר: מוקדם - - -     

יצחק פינדרוס: מאוד מוקדם

יצחק פינדרוס:  אתה לא יכול לדעת כלום

יצחק פינדרוס:  זו רפורמה של לפחות שלוש שנים עד שאתה תראה בכלל - - -     

שי כהן: סליחה, כבוד היושב-ראש, הייתי רוצה לומר כמה מילים

שי כהן:  שי כהן, רואה חשבון מטעם לשכת רואי החשבון

שי כהן:  אני עוסק בתחום של חוק עידוד הבנייה להשכרה מזה עשרות שנים

שי כהן:  בעשר השנים האחרונות, היו עשרות בקשות בכל שנה

שי כהן:  אנשים נחרדים מהתיקון החדש, ואין בקשות כמעט בכלל

שי כהן:  הם חייב בעולם של השוואה לגרמניה וארצות הברית, שם התשואה היא מהותית; של 6%-7%

שי כהן:  בארץ, כשהתשואה היא 2%, זה לא יעזור לרצות לעודד שוק - - -, זה פשוט לא יהיה קיים

יצחק פינדרוס: לא, כשנותנים להם הטבות מס, זה הרבה יותר ממה שאתה יכול לקבוע

יצחק פינדרוס:  מי כמוך יודע – זה כמעט 25%

שי כהן: טבלת המס היא להפחית מס על רווח

שי כהן:  בפועל, אין עסקאות חדשות, נקודה

יצחק פינדרוס: אין עסקאות חדשות כי יש ירידה בתחום בשוק הנדל"ן

שי כהן: כבר לפני שנה וחצי, מאז שזה התחיל, כולם רצו להיכנס להוראת השעה

שי כהן:  מי שלא נכנס – כבר לא מעוניין להיכנס

שי כהן:  זו המציאות

יצחק פינדרוס: אני מזכיר לך שהתיקון היה שבמקום חמש שנים – זה קצת יגדל

שי כהן: 15 שנים

יצחק פינדרוס: לא

יצחק פינדרוס:  אז מה הרווחנו? אם זה לחמש שנים – יצרת יציבות

יצחק פינדרוס:  הרי, זה היה גם בדיון הקודם

יצחק פינדרוס:  לא בטוח שכשאתה נותן לחמש שנים – אתה נותן תרגיל יזם

אליהו (אלי) רביבו: הוא היה לעשר שנים

שי כהן: זה נשאר 15

שי כהן:   << דובר >> זה בסדר להציע הצעות אחרות, אבל אף אחד לא משתמש בזה; זוהי עובדה

יצחק פינדרוס: אבל בחמש – הוא לא רלוונטי למטרה

יצחק פינדרוס:  הוא רלוונטי ליזמים, אבל לא למטרה

יצחק פינדרוס:  היו בקשות, אבל מה אני אעשה איתן? זה לא יוצר יציבות בשוק

יצחק פינדרוס:  לא צריך את היזמים בשביל זה

קריאה: אדוני היושב-ראש, במציאות – אין אישורים כאלה

יצחק פינדרוס: בשביל שוק לא לטווח ארוך ולא יציב – אין לנו צורך ביזמים

יצחק פינדרוס:  אני מאוד מכבד יזמים, ויש לי אפילו חברים יזמים, והם דיברו איתי גם אז, אבל אמרתי להם: לא צריך אתכם בשביל זה

יצחק פינדרוס:  הצורך ביזמים מכניס אותנו לשוק יציב

שי כהן: אבל כך היה בדירות להשכרה

שי כהן:  זה הכניס דירות להשכרה, והיום אין דירות להשכרה

שי כהן:  פשוט חבל שהרסו משהו שלא ניתן בסבסוד של המדינה

שי כהן:  אנשים אולי שילמו קצת פחות מס - - -     

יצחק פינדרוס: ברור שזה סבסוד

שי כהן: זה לא ברור

יצחק פינדרוס: לבן אדם יש קרקע

יצחק פינדרוס:  הוא עשה שם תב"ע ל-20,000 מטר, מהם המדינה יכולה להכניס 100 מיליון ₪

יצחק פינדרוס:  מתוך ה-100 מיליון ₪– היא ויתרה על כ-25 מיליון ₪, בגלל הדבר הזה

יצחק פינדרוס:  למה אנחנו חייבים לוותר על 25 מיליון ₪? כי זה יוצר שוק עם השכרה לטווח ארוך

יצחק פינדרוס:  אתה אומר לי: לא, עזוב

יצחק פינדרוס:  תוותר על ה-25 מיליון ₪ ותשאיר את זה לחמש שנים

יצחק פינדרוס:  זה היה השיקול פה, ולדימיר, נכון? על זה דיברנו אז, ואני אפילו הייתי באופוזיציה, דרך אגב, אבל חשבתי שזה נכון

יצחק פינדרוס:  הייתי חבר אופוזיציה ולא חבר קואליציה; לא הייתה לי משמעת קואליציונית בעניין

שי כהן: במכרזי הקרקעות שמוכרים להשכרה, מוכרים את הקרקע מלכתחילה במחיר יותר נמוך, אז אתה מסבסד את זה או ביד ימין – או ביד שמאל

שי כהן:  זוהי המציאות

יצחק פינדרוס: לא

יצחק פינדרוס:  טוב, בסדר

יצחק פינדרוס:  אני לא אמשיך את הדיון

אסף וקסלר: בכל מקרה, זה לא נמצא כרגע על השולחן, אז אני ממשיך

אסף וקסלר:  דיברנו על תכנון שנידון בוועדת הפנים

אסף וקסלר:  שני רכיבים שיידונו פה בוועדה: הראשון הוא חיזוק הפעילות של קרנות הריט, להמשך עידוד שכירות ארוכת טווח, והשני הוא תיקון עיוותי מס בשוק הדיור

אסף וקסלר:  אנחנו נתעמק בשתי הנקודות האלו

אסף וקסלר:       בישראל, שוק השכירות הוא מבוסס על שכירות פרטית - - - 

יצחק פינדרוס: אני לא מבין, משהו לא מובן לי פה: אם טיבי לא שותה – לא מביאים? כך זה עובד?     

עאידה תומא סלימאן: לא

עאידה תומא סלימאן:  זה עובד כאשר המזנון כאילו סגור, אבל לפריסה – כן שולחים

עאידה תומא סלימאן:  אם מבקשים מאיתנו לעבוד פה כל היום – שלפחות יהיה מים וקפה

עאידה תומא סלימאן:  מייבשים אותנו

נעמה לזימי: זה לא פייר לא כלפי צוות הוועדה, לא כלפי הדרג המקצועי שלה ולא כלפי האורחים

נעמה לזימי:  אנחנו באים לפה מהבוקר ועד אחר הצוהריים וצריכים להתחנן למים, וזו לא הפעם הראשונה

עאידה תומא סלימאן: מה יהיה? אי אפשר לשתות מים במקום הזה?      

נעמה לזימי: צודקת

עאידה תומא סלימאן: באמת, אני מסוג האנשים שלא יכולים בלי מים

עאידה תומא סלימאן:  דאגו לפריסה אבל לא לפה

עאידה תומא סלימאן:  סליחה, קטעתי אותך, אבל זה מתוך דאגה גם לכם

יצחק פינדרוס: מכיוון שתקציב הכנסת הוא הדבר היחידי, חוץ מתקציב מבקר המדינה, שלא תלוי באוצר, במקום לפנות אליהם – פניתי למנכ"ל הכנסת

יצחק פינדרוס:  כן

אסף וקסלר: אז אני ממשיך

אסף וקסלר:  שוק השכירות בישראל מבוסס על שכירות פרטית; כמעט ואין פה שוק שכירות מוסדית, וזה מה שאנחנו רוצים לשנות

אסף וקסלר:  אנחנו רוצים לחזק פה את שוק השכירות המוסדית כמוצר בישראל

אסף וקסלר:  אחת מהדרכים בהן אנחנו עושים את זה היא באמצעות חברת "דירה להשכיר", שהיא חברה הפועלת בתוך משרד השיכון, שמשווקת דירות להשכרה בקרקע מדינה

אסף וקסלר:  יש כ-25,000 יחידות, בשלבים כאלה ואחרים

אסף וקסלר:      עכשיו אנחנו מגיעים לצעדים שנמצאים על השולחן

אסף וקסלר:  הנושא הראשון שאני אדבר עליו הוא קרנות הריט

אסף וקסלר:  אנחנו מביאים פה שלושה צעדים, שאמורים לשפר את היכולת שלהן לקדם פרויקטים

אסף וקסלר:  הראשון הוא שינוי תנאי סף - - -     

יצחק פינדרוס: מה קרה עם קרנות הריט האלו בשנה האחרונה?     

אסף וקסלר: ההתייחסות שהייתה מקודם לא נוגעת לקרנות ריט, אלא לחברות שהולכות לפי חוק עידוד השקעות הון

אסף וקסלר:  אלה שני מסלולי השקעה נפרדים

יצחק פינדרוס: כן, אבל לתיקונים שעשינו אז הייתה משמעות עבור קרנות הריט

יצחק פינדרוס:  אני שואל: מה קרה לקרנות הריט בשנה האחרונה? לא כמה דירות יצאו, אלא כמה הקרנות גייסו? כמה זה עלה ביחס לשנה הקודמת?     

אסף וקסלר: הקרנות כן ייצאו פעילות בתקופה מסוימת; כ-3,000 יחידות דיור בשלבי ייזום כאלה ואחרים

יצחק פינדרוס: וכמה היו ב-2021, לצורך העניין? לפני ההחלטות של ועדת הכספים?     

יפתח עשהאל: אנחנו יכולים לרכז את הנתונים מהדו"חות הכספיים, אבל יש גידול מאוד משמעותי, בעיקר בשנת 2022

יצחק פינדרוס: 	כשאתה אומר שזה הכפיל את עצמו, השליש את עצמו - - -     

יפתח עשהאל: נדייק את הנתונים; אנחנו לא רוצים להטעות

יפתח עשהאל:  קמה קרן נוספת מאז, מבחינת הקרן

יצחק פינדרוס: השלישית?     

יפתח עשהאל: השלישית

יצחק פינדרוס: יפה

אסף וקסלר: אנחנו כן צריכים להגיד שרכיב - - -     

ולדימיר בליאק: 30% יותר?     

אסף וקסלר: היה לנו על זה גם דיון, אני לא זוכר אם פה או בוועדת הפנים

אסף וקסלר:  עליית הריבית מקשה על פעילות קרנות הריט, ומקשה, באופן כללי, על השקעות במשק

אסף וקסלר:  לכן, הפעילות טיפה מצטמצמת בתקופה הנוכחית, ויש קשיים מסוימים

אסף וקסלר:  אנחנו חושבים על פתרונות ועל תהליכים שיאפשרו להקל על הדבר הזה ולהתקדם בצורה יותר משמעותית, ואני מקווה שנגיע איתם לוועדה

יפתח עשהאל: 	זו תקופה טובה לשווק קרקעות מדינה; אנחנו ממשיכים לשווק בלי הפסקה את קרקעות המדינה, כדי לפצות על האובדן בשוק הפרטי, ואנחנו מפסידים על זה הכנסות

יפתח עשהאל:  למדינה יש את הכלי לוותר על הכנסות

יצחק פינדרוס: דרך אגב, אני זורק רעיון שמסתובב היום בחוץ; יותר במרכזים, במכונים ובחוקי הכלכלנים, וזה הלוואות בערבות מדינה לדברים האלה

יפתח עשהאל: ההתעסקות עם עולם המימון היא תמיד יותר מורכבת

יצחק פינדרוס: כי זה מה שחוסם כרגע; גם אתם אמרתם

יפתח עשהאל: אתה יכול לתת את אותו האפקט באופן יותר יעיל, אם אתה עושה מרכז על הקרקע ומפסיד הכנסות על הקרקע

יפתח עשהאל:  זה מה שאנחנו עושים היום, בעשרות אחוזים, אם היינו מקבלים שוק חופשי על הקרקע - - -     

יצחק פינדרוס: הלוואות בערבות מדינה לא עולות לך כסף

יפתח עשהאל: לא ניכנס לזה

יפתח עשהאל:  זה פחות יעיל ויותר יקר

יצחק פינדרוס: תמשיך

אסף וקסלר: הרכיב הראשון מדבר על צמצום הרף המינימלי של מספר יחידות דיור שנדרשות כדי להיות זכאי למסלול ההטבות בפריפריה: מכ-20 יחידות דיור לכ-15

אסף וקסלר:  הרכיב השני מדבר על אפשרות המכירה

אסף וקסלר:  היום, יש חובה להחזיק את הנכס למשך 15 שנה, ואז ניתן למכור אותו לגורם אחר, שממשיך את ההשכרה לעוד 10 שנים נוספות לפחות

אסף וקסלר:  פה, אנחנו מצמצמים את התקופה הראשונית של ההחזקה לכ-10 שנים, ואנחנו מקווים שזה יאפשר למודלים הכלכליים שעליהם מתבססות הקרנות להחזיק בצורה יותר טובה

אסף וקסלר:  הרכיב השלישי מדבר על הארכת התקופה של הקרן להנאה מההטבות

אסף וקסלר:  היום - - -     

יצחק פינדרוס: אגב, זו הערה שהייתה של האופוזיציה בפעם הקודמת, ויושב-ראש הוועדה לא הסכים להכניס את זה

יצחק פינדרוס:  אנחנו ביקשנו שחברה תוכל למכור לחברה אחרת שתמשיך את השכירות, כי זה משאיר את היציבות

יצחק פינדרוס:  אני זוכר את הוויכוח פה עם אלכס בחוץ - - -     

נעמה לזימי: למה לא הסכימו?      

יצחק פינדרוס: אלכס קיבל הוראה מהשר שלו

אסף וקסלר: זה נכנס, והיום אנחנו מקצרים את התקופה הנדרשת להחזקה - - -     

יצחק פינדרוס: ניהלנו ויכוח על 10 השנים, אני זוכר את הוויכוח

יצחק פינדרוס:  אני חושב שאחד מכם היה איתנו פה

קריאה: אתם ניצחתם בוויכוח

יצחק פינדרוס: לא, זה לא קרה בסוף

נעמה לזימי: הם אומרים לך שזה קרה

נעמה לזימי:  תגיד: "כל הכבוד לי, הצלחתי"

אסף וקסלר: זה קיים

אסף וקסלר:  היום, החובה היא החזקה ל-15 שנים, ומכירה לגורם אחר, שישכיר לעשר שנים נוספות

אסף וקסלר:  התיקון שאנחנו עושים – רק מקצר את 15 השנים לעשר שנים

אסף וקסלר:  זה יהיה עשר פלוס עשר, למעשה

יפתח עשהאל: הבניין ימשיך לעמוד למשך 20 שנה

יפתח עשהאל:  דרך אגב, זה מאוד עוזר למימון, כי ברגע שיש ודאות בכך שאפשר למכור אחרי עשר שנים - - -     

יצחק פינדרוס: בסוף, עולם המימון אוהב לעבוד על משהו שהוא יכול למכור ולצאת בשלב יותר מוקדם

יצחק פינדרוס:  מצד אחד, אתה נותן לעולם המימון לעבוד בכללים שלו, ומצד שני, אתה נותן לשוכר יציבות

יצחק פינדרוס:  זה היה ההיגיון של הבקשה שלנו

אסף וקסלר: בדיוק

אסף וקסלר:  הנושא השלישי נובע מן העובדה ששווקו קרקעות שהן גם בשלבי ייזום קצת פחות מתקדמים, ולכן אנחנו לא רוצים לאפשר את זה שאם מסיבה חיצונית, שאינה תלויה ביזם, הוא יתעכב ולא יצליח לאכלס את הפרויקט בתוך חמש שנים – הוא ייפגע מהדבר הזה

אסף וקסלר:  לכן, אנחנו נותנים פה אפשרות הארכה לשנתיים נוספות, במקרה והדבר באמת לא נגרם בגללו

אסף וקסלר:  אלה שלושת הרכיבים של הדבר הזה

אסף וקסלר:      נמשיך לנושא של עיוותי המס

אסף וקסלר:  הבאנו איזו שהיא דוגמה כדי לנסות ולהמחיש את המצב כיום

אסף וקסלר:  שמנו פה ארבעה משקי בית, וכל אחד מהם בוחר לנהל את ההון שלו בצורה אחרת

אסף וקסלר:  משק הבית הראשון, משק הבית העשיר ביותר, יש לו שווי נכסים של כ-3 מיליון ₪; שתי דירות, שכל אחת מהן שווה כמיליון וחצי ₪

אסף וקסלר:  באחת מהן הוא מתגורר, ואת השנייה הוא משכיר בכ-5,400 ₪

אסף וקסלר:  חבות המס שלו היום היא 0 ₪

אסף וקסלר:       אם נסתכל על הקצה השני – משפחה שיש לה הון של כחצי מיליון ₪, שלא הצליחה להגיע לרכישת דירה, ומשקיעה את ההון שלה בשוק ההון; תשואה סולידית, כ-7%, והיא אפילו מצליחה להביא משהו יפה בכל שנה

אסף וקסלר:  חבות המס שלה על הרווחים היא כ-25%

אסף וקסלר:  כלומר, נוצר פה איזה שהוא עיוות, מסיבות היסטורית שעוד מעט ניכנס אליהן

ג'ק בלנגה: כן, אבל פה יש לו מסה כשהוא מוכר את הדירה

ג'ק בלנגה:  זו הכנסה הונית וזו הכנסה פירותית - -     

יפתח עשהאל: הוא חייב למכור את הדירה?      

ג'ק בלנגה: - - כשהוא ימכור את הדירה – הוא ישלם את אותו המס פה, כי זו הדירה השנייה שלו

יפתח עשהאל: וכשהוא מקבל דיבידנדים בשוטף, כמה הוא משלם?     

קריאה: בסדר, תשווה את זה לדיבידנדים, זה יותר נכון

יפתח עשהאל: אם אתה משווה אחד לאחד – זה בדיוק - - - 

יצחק אהרונוביץ': בוא נגיד, מיסוי התשואה, אגב, גם אם, נניח, הוא קנה חנות להשקעה, ולא דירה – בחנות הוא בוודאי משלם הרבה יותר גבוה

יצחק אהרונוביץ':  זאת אומרת, יש עיוות בדירות מגורים

אסף וקסלר: למעשה, אנחנו מסתכלים על מצב בשוק שבו אין אדישות מס; אין אדישות מס בעולם השקעות ההון

אסף וקסלר:  זו איזה שהיא אנומליה שנוצרה, למעשה, החל משנות ה-90

אסף וקסלר:  יש עיתונאי חרוץ בכלכליסט שאנחנו גילינו את מה שקרה פה, בדיונים בוועדת הכספים בשנות ה-90, בזכותו

אסף וקסלר:  הוא דיבר על מה קרה ביום שבו קבעו את הפטור - - -     

נעמה לזימי: מי זה העיתונאי?     

אסף וקסלר: שלמה טייטלבאום

נעמה לזימי: שלמה? אין עליו

אסף וקסלר: אז הוא הלך ובדק מה היה פה בדיונים פה בוועדה בשנות ה-90, כשאישרו את הפטור, והוא מביא ציטוטים מהפרוטוקולים של הוועדה

אסף וקסלר:  חבר הכנסת בייגה שוחט אמר, בזמנו: "אין לי עמדה מגובשת בעניין

אסף וקסלר:  אני מוכן לשמוע את השיקולים

אסף וקסלר:  ההרגשה שלי היא שלא צריך לאשר את הפטור הזה; הנזק שייגרם בשל הנסיגה ממדיניות ביטול הפטורים יהיה הרבה יותר גדול מאשר התועלת"

אסף וקסלר:  גם דן מרידו, שהיה אז שר המשפטים, תמך בזה באופן מסויג, ואמר: "רק בגלל תקופת החירום של העלייה", הוא מדבר על העלייה הרוסית של שנות ה-90 – "בימים כתיקונם, לא רק שלא הייתי מציע את ההצעה הזו, אלא אף הייתי מתנגד לה בכל תוקף

אסף וקסלר:  אני חושב שהכיוון של ההצעה הזו הוא כיוון הפוך מזה שצריך ללכת בו"

אסף וקסלר:       למעשה, ההטבה הזו אושרה כהוראת השעה כמה פעמים - - -     

יצחק פינדרוס: זה הרי לא יוסיף דירות בשוק; זה יוריד דירות

אסף וקסלר: לא מבטלים את הפטור

יפתח עשהאל: לא מבטלים את הפטור

יפתח עשהאל:  אנחנו חושבים ששוק השכירות היום יכול להיראות טוב יותר

יפתח עשהאל:  אחת הסיבות לכך היא חוסר ההסדרה

יצחק פינדרוס: מהו השינוי שאתם רוצים לעשות? תסבירו לי

אסף וקסלר: אנחנו מביאים פה חבילה של שלושה צעדים, שנוגעים בנושא מיסוי השכירות

אסף וקסלר:  הראשונה היא חובת הדיווח על כל הכנסות משכירות; השנייה היא ביטול ההצמדה של תקרת הפטור למדד

אסף וקסלר:  תקרת הפטור מתעדכנת בכל שנה, ולמעשה, בכל שנה היא גדלה בהתאם לעליית המדד

אסף וקסלר:  אנחנו מציעים לבטל אותה, ולהתחיל לשחוק אותה ריאלית

אסף וקסלר:  זה לא ישפיע מחר בבוקר, זה לא ישפיע משמעותית גם בעוד חמש שנים, אבל אנחנו חושבים שבטווח הארוך – זה יעשה את התיקון שהיינו רוצים לתקן

ולדימיר בליאק: זה יקטין את הפטור

אסף וקסלר: זה יקטין את הפטור

אסף וקסלר:  זה יעשה את התיקון, אבל באופן מאוד שולי

יפתח עשהאל: באופן הדרגתי

ולדימיר בליאק: זה תלוי, אנחנו בתקופה של אינפלציה גבוהה

יפתח עשהאל: ה-OECD מאוד ממליץ על ביטול הפטור לחלוטין

יפתח עשהאל:  אין דו"ח שה-OECD מוציא ובו הוא לא אומר: "תבטלו את הפטור, זה פוגע לכם מאוד בשוק השכירות, השוכרים נדפקים בגלל זה"

יפתח עשהאל:  אנחנו מבינים שקשה לעשות את זה ביום אחד; אנחנו עושים פה צעד - - -     

יצחק פינדרוס: למה השוכרים נדפקים מזה?     

ולדימיר בליאק: למה זה פוגע? כלומר, אם לא תבטל את הפטור עכשיו – המחירים יעלו, לכאורה

יצחק פינדרוס: אני שוכר דירה ב-X כסף

יצחק פינדרוס:  אם המשכיר שלי יתחיל לשלם על זה מס, בגלל שירדה התקרה וכו' – איפה הוא יוריד לי את השכירות?      

יפתח עשהאל: הסיבה נעוצה בעניין ההסדרה של השוק

יפתח עשהאל:  אחד מהדברים שה-OECD מדבר עליהם הוא כלי ההתערבות של הממשלה

ג'ק בלנגה: הטענה היא שזה יגרום לאנשים לא לקנות את הדירה, בגלל שאולי אין להם פטור כשישכירו אותה

ג'ק בלנגה:  זוהי טענה שולית, כי יש להם הפסד, דווקא

יצחק פינדרוס: אבל אם הוא לא יקנה את הדירה כדי להשכיר אותה - - -     

ג'ק בלנגה: אז לא תהיה דירה להשכיר

ג'ק בלנגה:  זה מה שעומד מאחורי הטענה הזו של הקטנת - - -     

ולדימיר בליאק: ניסינו, הרי, לגרש את המשקיעים מהשוק

ולדימיר בליאק:  זה יביא לתוצאה הפוכה

עאידה תומא סלימאן: תסבירו איך זה ייטיב עם השוכרים

אסף וקסלר: אנחנו, כממשלה גם, מייצרים, למעשה, עיוות על עיוות

אסף וקסלר:  אנחנו מטילים היום מס רכישה על רוכשי דירה, בשביל למנוע את הכניסה של המשקיעים לשוק

אסף וקסלר:  זה עיוות שנוצר אך ורק בגלל הדבר הזה

אסף וקסלר:  אם לא היה קיים הפטור הזה, ולא המצב שבו אנחנו רק קוטמים אותו כעת, אלא שהוא לא היה קיים בכלל – כנראה שלא היה צריך גם - - -     

אליהו (אלי) רביבו: אני מתנצל, אני קצת לא מתחבר

אליהו (אלי) רביבו:  או שלא הבנתי – או שאני לא מקבל את מה שאמרת

אליהו (אלי) רביבו:  אני רוצה הבהרה

יפתח עשהאל: המענה שלנו היה לשלוש שאלות שאנחנו רוצים לענות עליהן: א', למה זה בא לטובת השוכרים? אני אסביר עוד שנייה

יפתח עשהאל:  ב', אסף יסביר למה זה לא פוגע בשוק השכירות

יפתח עשהאל:  למה זה בהסדרה? שתי סיבות לדוגמה

יצחק פינדרוס: את זה הבנו

יפתח עשהאל: עוד לא אמרתי למה זה בא לטובת השוכרים

יצחק פינדרוס: אין לנו עוד הרבה זמן, אני רוצה להתקדם לדיון על עצם הנושא

יצחק פינדרוס:  אני רוצה להסביר

יצחק פינדרוס:  כל חברי הכנסת, כולל מרכז הקואליציה, שנכנס באמצע, שואלים את השאלה הפשוטה מאוד: תסביר לנו איך אתה מביא עוד דירות לשוק ההשכרה, או על ידי זה שאתה מטיל עליו מס, בדרך כזו או אחרת; מידי, בתהליך, בשחיקה – איך אתה מביא עוד דירות? זו השאלה

יצחק פינדרוס:  איך זה מיטיב עם השוכרים? זה מה ששאלה עאידה, אני חושב

אסף וקסלר: אני אנסה להתייחס

אסף וקסלר:  היצע יחידות הדירות בישראל לא יושפע מהתיקון הזה

אסף וקסלר:  כלומר, ימשיך להיות אותו מספר של יחידות דיור, והוא ימשיך לגדול באותו הקצב, שאנחנו מקווים שיהיה כמה שיותר גבוה

אסף וקסלר:  אנחנו צריכים לזכור שאם דירה לא תושכר – זה אומר שהיא תימכר

אסף וקסלר:  אם אני מוציא את הדירה מההיצע בשוק הדיור למכירה, זה אומר שאני מקטין גם את הביקוש - - -     

יצחק פינדרוס: אתה בעצם אומר: אני ממשיך פה את חובת המס על הדירה השנייה בדרך אחרת

ג'ק בלנגה: בשביל מאה ₪ – אנשים ימכרו את הדירה

ג'ק בלנגה:  אם אתה - - - באלף ₪, זה מס של 10%; זה 100 ₪

שי כהן: המשקיע יעביר את הכסף והדירות לשוק ההון, אז יהיו פחות דירות

שי כהן:  זו המתמטיקה

יפתח עשהאל: שוב, זה לא נכון

שי כהן: בוודאי שכן

שי כהן:  אם הוא לא הולך להשקיע בדירה – הוא שם את הכסף בשוק ההון

שי כהן:  << אורח >> \     

אסף וקסלר:  << אורח >>המדיניות הממשלתית, מאז קום המדינה, היא לאפשר לזוגות צעירים לרכוש דירה, ולאפשר מגורים לכל משק בית

אסף וקסלר:  לכן, אנחנו רוצים למקד את הטבות המס, את ההכנסות שהיו לנו עד היום, בזוגות שיש בבעלותם דירה אחת

אסף וקסלר:  מה שקורה היום, וזה מתגבר בשנים האחרונות בגלל השיטה של מחיר למשתכן, זה שיש הרבה מאוד משקי בית שיש בבעלותם דירה אחת, אבל הם לא גרים בה

אסף וקסלר:  יש בבעלותי דירה בעיר מסוימת, אבל אני גר בעיר אחרת, אז אני למעשה שוכר ומשכיר

אסף וקסלר:       	למעשה, היום, אם אני משכיר את הדירה שבבעלותי במעל תקרת הפטור – אני צריך לשלם את המס בצורה מלאה, ועוד דמי השכירות שאני משלם

אסף וקסלר:  אנחנו רוצים למקד את הטבת המס באותם משקי בית ולהגדיל להם, למעשה, את התקרה; שהם יוכלו להנות ממנה ולהיות פטורים ממס אם הם גרים בדירה אחרת

אסף וקסלר:  כלומר, מבחינתי, אני לא רוצה ליצור אפליית מס בין שני משקי בית, שלכל אחד יש בבעלותו דירה אחת

אסף וקסלר:  אני רוצה למקד בהם את ההטבה

יפתח עשהאל: אני רוצה להגיד מילה לגבי ההסדרה

יפתח עשהאל:  סתם דוגמה: למה אפשר לעשות הסדרה כשיש מס? לדוגמה, כשבעל דירה לא מתחזק את הדירה

יפתח עשהאל:  היום, אין לבעל דירה אינטרס לתחזק את הדירה; הוא לא יכול להכיר בזה על שום הוצאות

יפתח עשהאל:  כשהמדינה תבוא ותגיד לו: תשלם מס, אני אפחית לך את המס אם תכיר בהוצאות שיפוץ – לבעל הדירה יהיה אינטרס יותר גבוה לשפץ את הדירה

יפתח עשהאל:  יש הרבה מקומות שבהם המדינה יכולה להשפיע על השוק, בצורה קטנה, עם נגיעה במדיניות המס

יפתח עשהאל:  היום אין את זה בשוק

יפתח עשהאל:  כשיהיה את המס – יהיה את הכלי הזה

אליהו (אלי) רביבו: והגישה שלכם מקבלת תיעדוף - - -     

יצחק פינדרוס: אני מציע שתישארו סביבה הבטוחה

יצחק פינדרוס:  כמו שאני הצגתי את זה, זה דומה מאוד למס הרכישה על דירה שנייה

יצחק פינדרוס:  זו המטרה, זה בסדר; מותר לדבר על זה, אבל בואו לא ננסה לרבע את המעגל, כי הוא לא מרובע; בסוף הוא עגול

יצחק פינדרוס:  אם אתה שואל אותי, אפשר להגדיר את זה כמה שהולך לעזור לשוק השכירות; זה הולך לעזור לאנשים שמחזיקים שתי דירות

אליהו (אלי) רביבו: האם אתם הכנתם איזה שהוא תיעדוף, באותה הטבלה, בין אזורי ביקוש גבוהים לבין אלה שפחות? כי אנחנו רוצים ליצור איזה שהוא תמריץ לאזורים שהם פחות נדרשים, לעומת אזורים שבהם קהל היעד הוא קצת יותר פריווילגי, בוא נגדיר את זה כך

יפתח עשהאל: זה די מוטמע היום שאנחנו לא מבטלים את המס; אנחנו רק מבטלים את ההדרגה

יפתח עשהאל:  דירה בדימונה, נגיד, לא מגיעה לשכר דירה כזה; היא לא תמוסה פה

יפתח עשהאל:  ייקחו הרבה שנים עד שנגיע לשם, וגם אז – זה לא יהיה כל כך משמעותי

ולדימיר בליאק: זה לדירות במרכז תל אביב

יפתח עשהאל: זה כרגע יותר מכוון לדירות יוקרה

ולדימיר בליאק: הפטור היום הוא 5,700?     

יפתח עשהאל: 5,470

ג'ק בלנגה: אבל התיקון החדש מעלה את זה

ג'ק בלנגה:  ההצעה הזו תקטין את ההיצע של דירות להשכרה

ג'ק בלנגה:  למה? כי מי שגר בדירה כרגע, במקום למכור אותה ולעבור לדירה אחרת – המדינה נותנת לו אופציה להשכיר אותה, ולשכור דירה אחרת

ג'ק בלנגה:  זה יקטין את כמות הדירות למכירה

ג'ק בלנגה:  במקום דירה אחת מושכרת – יש שתיים

נעמה לזימי: לא הבנתי את הרציונל

אליהו (אלי) רביבו: היושב-ראש צודק; זה לא יגדיל ולא יקטין

אליהו (אלי) רביבו:  זה קצת לרוץ סביב הזנב של עצמנו

יצחק פינדרוס: תודה רבה

יצחק פינדרוס:  מי מציג כרגע את מה שיש לנו את חוק ההסדרים, שעליו התכנסנו כאן היום?     

ישי פרלמן: ישי פרלמן, רשות המיסים

ישי פרלמן:  השוכר והמשכיר זה הדבר האחרון שדובר עליו

ישי פרלמן:  אני מציע שנקרא את ההצעה ואני אסביר את התנאים הספציפיים בה

ישי פרלמן:  בגלל שאנחנו רוצים למקד את זה גם לאנשים שזו הדירה היחידה שלהם – אנחנו מגבילים את הסכום של ההטבה לכ-90,000 ₪ בשנה, שהם 7,500 ₪ בחודש

ישי פרלמן:  בעצם, יש איזה שהוא פן רגרסיבי, בהצעה הזו

ישי פרלמן:  צריך להזכיר שהיום, מי שיש לו דירה יחידה והוא משכיר אותה בפחות מסכום הפטור, לפי חוק פטור ממס על שכר דירה – הוא פטור ממס

ישי פרלמן:  בעצם, הדבר הזה עוזר רק למי שיש לו דירה שהשווי שלה הוא כזה שההכנסות שלו ממנה – עולות על התקרה הזו

שולמית אלוני: תסביר מהי משמעות ההטבה קודם

אליהו (אלי) רביבו: ההטבה אומרת שכל מי שיש לו דירה שהוא משכיר אותה במעל ל-5,750 ₪, והוא שוכר בהיקף גבוה יותר – תהיה לו דלתא שנעצרת ב-750 ₪

אליהו (אלי) רביבו:  זו ההטבה

יצחק פינדרוס: אני אנסה לשקף

יצחק פינדרוס:  הוא אומר: עד היום אני מתעלם מצד ההוצאה; אני מתייחס היום לצד ההכנסה

יצחק פינדרוס:  קיבלת 5,700 ₪ משכר דירה? אתה פטור ממס

יצחק פינדרוס:  עכשיו, יש אנשים שמקבלים 10,000 ₪ על הדירה שלהם, אבל באותו הזמן שוכרים דירה ב-10,000 ₪

יצחק פינדרוס:  עד היום לא התייחסנו לצד ההוצאה שלו

יצחק פינדרוס:  הוא אומר: שם צריך להיות יחס אחר

ולדימיר בליאק: ב-10,000 ₪ אין לו כמעט פטור

יצחק פינדרוס: הוא עבר לעבוד אצל ולדימיר בליאק בכנסת, ואין לו כוח לריב על המלונות, אז הוא עבר לירושלים

יצחק פינדרוס:  הוא משכיר את הדירה שלו בתל אביב ושוכר בירושלים

יצחק פינדרוס:  ואז, כשאני בא והופך אותו לאירוע מס – סיבכתי אותו

יצחק פינדרוס:  זה מה שהוא אומר, נכון?     

אליהו (אלי) רביבו: בקיצור ולעניין, חברים, החוק החדש בא לתת מקל וגזר

אליהו (אלי) רביבו:  הגזר הוא לאוכלוסייה בחתך מסוים, והמקל הוא לכולם, מ-Day One

אליהו (אלי) רביבו:  בואו נקרא לילד בשמו

קריאה: לא, הפוך

אליהו (אלי) רביבו: אל תגידו לי לא

אליהו (אלי) רביבו:  זה לא נכון, כי חובת הדיווח היא המקל

אליהו (אלי) רביבו:  לא הביאו גזר, שהוא הבשורה, שמוגבל עד 750 ₪, הטבה לקיזוז, אם לא היו מביאים את אותו מקל, שהוא חובת הדיווח מ-Day One לכל משכיר, מהשקל הראשון

יצחק פינדרוס: אבל זה בכל מקרה - - -     

אליהו (אלי) רביבו: לא נכון

יצחק פינדרוס: מי שמשכיר ב-10,000 ₪ חייב בחובת דיווח - - -     

אליהו (אלי) רביבו: אין מס, ומכאן – אין קיזוז

יצחק פינדרוס: אבל הוא חייב בכל מקרה

יצחק פינדרוס:  מי שמשכיר מעל 5,700 ₪ – חייב בכל מקרה

אליהו (אלי) רביבו: מעל 5,750 ₪, כמדומני, חייב Anyway

אסף וקסלר: 5,470 ₪

אליהו (אלי) רביבו: 5,470 ₪

יפתח עשהאל: חבר הכנסת רביבו, אנחנו לא רואים את חובת הדיווח בכלל כמקל

יפתח עשהאל:  בעינינו זה צעד שבא לטובת השוק כולו, והוא צעד מאוד עדין מבחינת בעלי - - -     

אליהו (אלי) רביבו: לא כל מקל הוא קנס; זה צורך בלעבור עוד איזה שהוא הליך בירוקרטי, אוקיי? - -     

ולדימיר בליאק: למה אתם בלשכה מתנגדים לחובת הדיווח?     

אליהו (אלי) רביבו: - - זה העניין

אליהו (אלי) רביבו:  זה למעשה לומר שאתה מחויב בתיאום מס ללא תשלום, עד גובה מסוים, גם אם לא עבדת בעוד עבודה; רק על העובדה שהשכרת דירה

אליהו (אלי) רביבו:  זה העניין פה

יפתח עשהאל: נכון, אבל בדיווח קצת יותר פשוט

יצחק פינדרוס: הדיון כרגע פה - - -     

שולמית אלוני: הם פשוט הציגו את כל הנושאים שהם יכלו - - -     

אליהו (אלי) רביבו: ואני אומר שזה לא היה נולד אם זה לא היה נולד

יפתח עשהאל: נכון, שלושת המהלכים קשורים האחד בשני

אליהו (אלי) רביבו: תודה רבה

אליהו (אלי) רביבו:  חבר'ה, תשבו ותלמדו את העומק, ותראו שזה שלוב זה בזה

אליהו (אלי) רביבו:  אני מודה לכם על כך שאתם מספיק הגונים כדי לומר את זה

יצחק פינדרוס: חובת הדיווח נמצאת עכשיו פה, בסעיף הזה?     

אליהו (אלי) רביבו: זה לא יקודם אם זה לא יקודם; זה לא היה בא לעולם אם זה לא היה נולד

יצחק פינדרוס: בואו נעשה סדר

יצחק פינדרוס:  אנחנו דנים כרגע על מיקוד הטבות זכות מס בזוגות צעירים, לדייר יחיד

יצחק פינדרוס:  על אדם ששוכר ומשכיר, בסכום מעל 5,700 ₪, מציע האוצר להכיר בזה כהוצאה עד 7,500 ₪, ואז הוא פטור על מעל 5,700 ₪ ועד 7,500 ₪

יצחק פינדרוס:  זה מה שהאוצר מציע, ועל זה הדיון

אסף וקסלר: חבר הכנסת רביבו צודק בכך שהצעד שאנחנו עושים – מאפשר לנו - - -     

אליהו (אלי) רביבו: אגב, אני אמרתי את זה בגנותכם – לא לזכותכם

אליהו (אלי) רביבו:  אני מודה לכם שאחרי שאני כבר מציף את זה – אתם מודים בזה, אבל זה לא אומר שהמהלך הזה הוא מהלך מבורך, הוגן, שוויוני ובאמת בא לקדם

אליהו (אלי) רביבו:  אתם אומרים: אם כבר אני מגיע עם גזרון קטן – חייב לבוא בצדו מקל גדול, ואני מדבר בגנות זה

אליהו (אלי) רביבו:  פה זה לא נמצא, ואני מבקש שהם יבינו שזה לא חייב לבוא בכפיפה אחת

אליהו (אלי) רביבו:  הם אומרים שכן, ואני קובל על כך שהם מודים בכן רק אחרי שאני מציף את זה

אסף וקסלר: לצעד השני שדיברנו עליו, שקראתם לו "הגזר", שנותן את ההטבה לבן אדם ששוכר ומשכיר, יש עלות מאוד משמעותית מבחינת הכנסות המדינה, בסדר גודל של כ-200 מיליון ₪

אסף וקסלר:  היכולת שלנו לקדם את הצעד הזה, באה באמצעות זה שאנחנו מייצרים מקור - - -     

יצחק פינדרוס: אני אוהב את ההערכות שלכם

יצחק פינדרוס:  רק תגיד לי עכשיו, דיברנו מקודם על שוק של כ-30% פרטיים, מספרים וזה

יצחק פינדרוס:  בעלות של כ-200 מיליון ₪, כמה שוכרים יש בפער שבין 5,700 ₪ ל-7,500 ₪?     

אסף וקסלר: אני אתקן – זה 140 מיליון ₪; לא 200 מיליון ₪

יצחק פינדרוס: אבל איך הגעתם לכזה סכום?      

ישי פרלמן: אני רק רוצה להסביר את ההצעה

נעמה לזימי: אולי כדאי שנבין את ההצעה

נעמה לזימי:  לכן ביקשתי שתסביר

נעמה לזימי:  עכשיו הצגתם את כל הנושא, את הרקע ואת התיקונים שיכלול חוק ההסדרים הזה

נעמה לזימי:  בוא תסביר עכשיו – על מה אתה הולך לדבר? אנחנו מדברים עכשיו על הפרק של ניקוי דמי שכירות בלבד

יצחק פינדרוס: בדיוק

אסף וקסלר: מיד נגיע לזה

אסף וקסלר:  כן חשוב לנו להסביר שהיכולת שלנו לקדם את המהלך הזה היא באמצעות זה שאנחנו מייצרים מקור, באמצעות אותה חובת דיווח, וממקדים את ההטבה במי שיש לו רק דירה אחת, ולא במי שיש לו מספר דירות

יצחק פינדרוס: כמה כאלה יש, להערכתכם, במדינת ישראל? איך הגעתם לזה? אם אין לכם שום מידע – אז אנחנו סתם באוויר

יצחק פינדרוס:  אולי זה חצי מיליארד?      

עאידה תומא סלימאן: במיוחד כשאין להם דיווח

יצחק פינדרוס: זה מה שאמרתי

יצחק פינדרוס:  בהערכת אצבע זה בטח נשמע בלתי סביר שמדובר בסכומים כאלה

שלומי פיליפ: 10% יש לנו

ולדימיר בליאק: איך הם יודעים את המספר, באמת?      

שלומי פיליפ: שלום לכולם

שלומי פיליפ:  שלומי פיליפ מרשות המיסים

שלומי פיליפ:  הנתונים האלה הם מפורסמים על ידי הלמ"ס בסקר משקי בית

שלומי פיליפ:  אם אתה שואל ספציפית, לגבי כמה שוכרים דירה וגם משכירים דירה – נכון להיום, לפי החישוב שלנו, יש נתונים לגבי 100 אלף, בשנת 2015, והמגולגל להיום הוא לפחות 124,000

יצחק פינדרוס: כמה מתוך ה-100,000, להערכתך, הם בסכום שבין 5,700 ₪ ל-7,500 ₪?     

שלומי פיליפ: כרבע עד שליש

יצחק פינדרוס: רבע עד שליש הם בסכום כזה גבוה? זאת אומרת, הם מעל 5,700 ₪ ופחות מ-7,500 ₪?     

ישי פרלמן: זה לא פחות; גם מי שמעל – מקבל את ההטבה

שי כהן: זה נעצר ב-7,500 ₪

יצחק פינדרוס: אתה אומר שיש לך כ-30,000 בתי אב, שאמורים לשלם מס, לצורך העניין, כמה היה המס השולי?      

ג'ק בלנגה: 10%

שלומי פיליפ: בסופו של דבר, אחרי החקיקה, או שהם לא ישלמו מס בכלל, או שהם ישלמו מס מסוים, אבל פחות ממה שהם היו צריכים לשלם במקור

ולדימיר בליאק: מי שאחרי ה-7,500 ₪ תישאר לו הכנסה חייבת – יחויב לפי 10% או לפי המס השולי?     

שלומי פיליפ: רק לפי 10%

ולדימיר בליאק: רק לפי 10% בכל מקרה?     

שלומי פיליפ: וזה לא טוב

שלומי פיליפ:  החקיקה מוצעת

שלומי פיליפ:  תכף אנחנו נתייחס

ולדימיר בליאק: למה, בעצם, לא מס שולי?     

ג'ק בלנגה: חשוב לשים ברקע שזוגות הצעירים האלה - - -     

יצחק פינדרוס: רגע

יצחק פינדרוס:  כן, אתה ביקשת את רשות הדיבור

איציק גורביץ: שמי איציק גורביץ, אני סמנכ"ל התאחדות הקבלנים בוני הארץ

איציק גורביץ:  אני חושב שכל המהלך הזה ילחץ כלפי מעלה את כל מחירי השכירות, וזה פשוט: אם כרגע יש לי דירה, והאלטרנטיבה שלי להשתדרג לדירה חדשה היא לרכוש דירה יותר טובה ולהשכיר את הדירה שיש לי – אין לי מה לקזז כנגד מציאות כזו, כי המשכנתא, לצורך העניין, לא מוכרת

איציק גורביץ:  אם אני עכשיו אקח דירה יותר טובה – יש לי הוצאה מוכרת, - -      

ולדימיר בליאק: אז זה יעלה את הביקושים?     

איציק גורביץ: - - ולמעשה, התזרים של היוון המזומנים שלי על פני כל השנים – יגדל

איציק גורביץ:  המדינה נתנה לי מתנה; מבחינתי, אם המשכנתא לא מוכרת – עכשיו משהו אחר מוכר

איציק גורביץ:  מצוין

איציק גורביץ:  אז אני אלחץ על מחירי השכירות, ולא אלך לקנות דירה חדשה - - -     

יצחק פינדרוס: אני אגיד לך איפה אני מרגיש קצת לא בנוח עם התזה שלך; אולי אני טועה

יצחק פינדרוס:  אני לוקח כרגע כנתון את מה שאמרה רשות המיסים, שהיא מסתמכת על נתוני הלמ"ס, ואומרת שיש כ-30,000 בתי אב כאלה במדינת ישראל

שלומי פיליפ: אני אדייק

שלומי פיליפ:  הנתון מהלמ"ס הוא לגבי ה-100,000, שמגולגל היום לכ-124,000 שוכרים שהם גם משכירי דירות

שלומי פיליפ:  ההערכה היא שלנו, כי אנחנו עושים את החישוב שעושה הנישום; לאיזה מסלול שווה לו ללכת יותר

יצחק פינדרוס: לצערי הרב, אני מרגיש קצת - -      

שלומי פיליפ: אלה לא נתונים רשמיים - - -     

יצחק פינדרוס: אני אסביר לך למה, וזה מתייחס גם למה שהוא אומר

יצחק פינדרוס:  אני חושב שהאוצר הציג את זה יפה, בפרט בדיור למשתכן

יצחק פינדרוס:  אני זכיתי בדירה, לצורך העניין, בלונדון, כדי לא לפגוע באף עיר

יצחק פינדרוס:  לא מתאים לי בלונדון; אני רוצה לגור בפריז, אבל זכיתי בלונדון, בגלל המחיר למשתכן

יצחק פינדרוס:  בסוף זה משהו טכני; הבן אדם הזה עובד בפריז, והוא לא יכול לגור בלונדון

יצחק פינדרוס:  הוא זכה בדיוק למשתכן בלונדון, אבל אין לו עבודה בלונדון

יצחק פינדרוס:  על פי 1,300 ₪ בשנה, הוא יעשה את התחשיב של האם לשכור או להשכיר, או שלא? תהיו רציניים, לא נראה לי

יפתח עשהאל: אני מציע שנדבר על ההצעה עצמה

יפתח עשהאל:  אני מציע שרשות המיסים תסביר את ההטבה יותר לעומק

יצחק פינדרוס: 30,000 כפול 1,800 - - -     

יפתח עשהאל: זה לא 1,800; ההטבה היא 7,500

יצחק פינדרוס: איך הוא מגיע ל-7,500 ₪ הטבה?     

יפתח עשהאל: אני אסביר

יפתח עשהאל:  כרגע, הפטור הוא 5,400 ₪, אבל הפטור הוא פטור מתקפל

יפתח עשהאל:  זה אומר שאם יש לך דירה ב-10,000 ₪ – אין לך פטור, ואז כל ה-7,500 ₪ הם הטבה

יפתח עשהאל:  אם זה במסלול של ה-10%, אז זה 750 ₪ לחודש

יפתח עשהאל:  זו הטבה משמעותית

אליהו (אלי) רביבו: ולכן אמרתי לפני כרבע שעה, שמתוך 100% שנמצאים על הגלגל – כ- 30% ייהנו ממשהו

אליהו (אלי) רביבו:  כל שאר ה-70%, שמצטרפים ל-30% - - -     

יצחק פינדרוס: הם יפסידו

יצחק פינדרוס:  כי עליית המדד - - -     

אליהו (אלי) רביבו: זה לא נכון

עאידה תומא סלימאן: היושב-ראש, בדרך כלל אנחנו שמענו עד כמה הצעדים האלה טובים, כביכול, לשוכר

עאידה תומא סלימאן:  דיברתם על כך שהמדינה תאבד 140 מיליון ₪ מאלה שיקבלו את הפטור

עאידה תומא סלימאן:  כמה המדינה תרוויח מחובת הדיווח?     

אסף וקסלר: כ-120 מיליון ₪

אסף וקסלר:  המטרה היא לאזן בין שני הצדדים

יפתח עשהאל: חובת דיווח זה גם למי שהעלים מס עכשיו

יצחק פינדרוס: אין לי בעיה, כי מי שהיום אמור לדווח ולא מדווח – מעלים מס

יצחק פינדרוס:  בואי לא נהיה תמימים

יצחק פינדרוס:  מי שהיום מכניס מהדירה שלו, לצורך העניין, יותר מ-5,700 ₪, ולא משלם מס על זה – הוא מעלים מס

יצחק פינדרוס:  סליחה שאני אומר, אבל את מדברת על אדם גם שלא שוכר ומשכיר, כי זו הדירה השנייה שלו

יצחק פינדרוס:  אין לי שום עניין לחפש איך לעזור לו להעלים מס; זה לא האינטרס שלי

עאידה תומא סלימאן: אני לא מדברת על איך לעזור; אני שואלת – מהו ההיגיון מאחורי ההצעה הזו? יש ויכוח די רציני אם זה באמת, בסופו של דבר, יעלה את מספר הדירות שעומדות להשכרה

עאידה תומא סלימאן:  מהי המטרה?     

יפתח עשהאל: מאגר הדירות לא יושפע

אסף וקסלר: אם דירה לא תלך לשוק השכירות – היא תלך לשוק הדירות למכירה

אסף וקסלר:  לכן, משק בית שיקנה את הדירה – לא ישכור דירה, ולכן הוא גם יפחית את ההיצע

ג'ק בלנגה: אסף, אתם מפרים את האיזון - - -   

אסף וקסלר: סך יחידות הדיור ומשקי הבית בישראל לא יושפע מהמהלך הזה

אסף וקסלר:  אני מייצר פה, למעשה, איזה שהוא איזון בין הצעדים

אסף וקסלר:  אני אפחית את לחץ הביקושים של משקיעים על שוק הדיור, ואוריד - - -     

שי כהן: זה יגביל את המשקיעים

שי כהן:  אם אתה מטיל מס – הוא ילך לשוק ההון

שי כהן:  שיהיה ברור

יצחק פינדרוס: על מי אני שם מס? על מי שמעלים היום

שי כהן: גם על המשכיר

יצחק פינדרוס: לא הבנתי

יצחק פינדרוס:  חבר'ה, אתם הצלחתם לבלבל אותי

יצחק פינדרוס:  מי לא שילם מס בשנת 2022, וישלם מס ב-2023?      

עאידה תומא סלימאן: הוא מדבר על משקיעים פוטנציאליים

עאידה תומא סלימאן:  כלומר, במקום שישקיעו את הכסף שלהם בדירה שהם הולכים להשכיר אותה, ועכשיו יתחילו לשלם – זה מה שהוא אומר, אני לא מגנה – הוא אומר שיעדיפו לקחת את הכסף שלהם למקומות אחרים, ולא להשקיע בדירות

אסף וקסלר: המטרה היא למתן ביקושים של משקיעים בשוק הדיר, ולאפשר למשקי בית שאין בבעלותם דירה – לקנות דירה

אסף וקסלר:       << יור >>  

יצחק פינדרוס: אני מנסה לשאול אותך, התאחדות הקבלנים, במי הוא פוגע?     

איציק גורביץ: אני מנסה להסביר

איציק גורביץ:  השינוי הזה מפר איזה שהוא איזון, וממה שאנחנו יודעים מההיסטוריה או מהמצב הקיים – זה לא מה שיהיה בהמשך

איציק גורביץ:  כרגע, השיקול שלי, בתור משפר דיור – השתנה

איציק גורביץ:  צריך להבין את זה

אסף וקסלר: יש לי הוצאה מוכרת

איציק גורביץ: בדיוק

איציק גורביץ:  לא מהמשכנתא, שאמרנו שתכירו במשכנתא; יש לי הוצאה מוכרת

איציק גורביץ:  עכשיו, הדירה המשודרגת שלי, חלק ממנה - - -      

ולדימיר בליאק: בתכנון מס, שווה לי להתקדם לדירה יותר - - -     

איציק גורביץ: בדיוק

איציק גורביץ:  מה זה עושה, מבחינתי? מקטין היצע - -      

ולדימיר בליאק: מעלה את הביקושים, קודם כל, ומקטין את ההיצע

איציק גורביץ: - - ומעלה את השכירות

איציק גורביץ:  במקום המשודרג – שווה לי יותר

איציק גורביץ:  זה מה ששווה לי; לא לקנות דירה משודרגת, כי שם אין לי הכרה

איציק גורביץ:  הנתונים שאתם רואים עכשיו הם לא מה שתראו

איציק גורביץ:  אם זו הבחירה שלי – ברור לי מה אני אעשה

יפתח עשהאל: אני רוצה לענות

יפתח עשהאל:  יש שני דברים: א', אנחנו בהחלט מיטיבים פה עם בעלי דירה יחידה; זוהי המדיניות של הממשלה

אסף וקסלר: ועם מי שאין לו דירה בכלל

יפתח עשהאל: להיטיב עם מי שאין לו דירה, ועם מי שזו דירתו היחידה, על חשבון מי שיש לו שתי דירות

יפתח עשהאל:  זו המטרה

יפתח עשהאל:  אנחנו לא מפחדים מזה שאנחנו מיטיבים עם משק בית שיש לו דירה אחת, וזה בסדר מבחינתנו, בגלל שאנחנו גם מקשים על משקיעים כדי לשנות את השוק במובן הזה; להקל ולהוריד במחירי הדירות

יפתח עשהאל:       דבר שני, אנחנו גם קטמנו את ההטבה ב-7,500 ₪, כדי לעשות את זה פחות רגרסיבי, ולמנוע דחיפת אנשים לדירות יוקרה

יפתח עשהאל:  עד 7,500 ₪ זה סכום מאוד משמעותי של שכר דירה, וזה נעצר שם; אין לך שום אינטרס להגיע לדירה יקרה יותר, כמו שאמרתם פה

איציק גורביץ: ההיפך

איציק גורביץ:  אם אני משקיע – כרגע, הערך של הנכס שלי שווה יותר, כי מישהו יהיה מוכן עליו שכירות טיפה יותר גבוהה, כי הוא נהנה מהטבת מס

יפתח עשהאל: המישהו הזה הוא בעל דירה יחידה, ואני מוכן לפטור אותו ממס כדי שהוא יוכל לשלם יותר על דירה, בלי שהוא בעצמו ישלם יותר, כי המדינה סוג של מסבסדת אותו

יפתח עשהאל:  זו המדיניות

אסף וקסלר: אנחנו לא מוטרדים מירידת הביקושים של המשקיעים בשוק הדיור

שי כהן: 	 אבל זו טעות

שי כהן:  ברגע שאתה מייצר עוד דירות – לכולם יש יותר

יצחק פינדרוס: סליחה, הוויכוח בנושא מס הרכישה כבר היה, לא אכנס לזה שוב

יצחק פינדרוס:  מי מקריא?     

ישי פרלמן: אני אתחיל להקריא

ישי פרלמן:         סעיף 122 קובע את אופן חישוב המס בהשכרת דירות

ישי פרלמן:  הוא קובע 10% כשיעור מס סופי

ישי פרלמן:  בתוך הסעיף הזה אנחנו מוסיפים עוד סעיף קטן, שאומר שיחשבו את ההכנסה מדמי שכירות, שעליה ישולם 10% מס, בצורה אחרת

ישי פרלמן:  בעצם, אם ההכנסה מדמי שכירות היא 10,000 ₪, לדוגמה, ושילמת 7,500 ₪, אנחנו נפחית את ה-7,500 ₪ מה-10,000 ₪, יישאר לך 2,500 ₪ הכנסה חייבת, ועל ה-2,500 ₪ האלה תשלם 250 ₪

ישי פרלמן:  זה במקום לשלם 1,000 ₪ על כל ה-10,000 ₪

ישי פרלמן:  בדרך כלל, לפי חוקי המס הרגילים, הוצאה של מגורים בדירה היא הוצאה פרטית, ואינה מותרת בניכוי

ישי פרלמן:  לכן, פה אנחנו נותנים איזו שהיא הטבה ששונה מחוקי החריגה ביחס לחוקי המס הרגילים

ישי פרלמן:      התקרה של ההטבה היא או 7,500 ₪ לחודש, כמו שאמרנו, או מה ששילמת

ישי פרלמן:  כלומר, אתה לא יכול להגיע להפסד

ישי פרלמן:  אם קיבלת הכנסות של 500 ₪ ושכרת ב-8,000 ₪ - אתה לא יכול להפחית 7,500 ₪ ולהגיע להפסד של 1,200- ₪; זה עוצר בסכום ששילמת

ג'ק בלנגה: אפשר להעיר עד כאן?      

ישי פרלמן: אולי אני אסיים את הקריאה ואז?     

ג'ק בלנגה: אבל אז לא נוכל לחזור אחורה

יצחק פינדרוס: תוכל, לא קרה כלום

ישי פרלמן: זה סעיף קצר

ישי פרלמן:           פה, בעצם, אנחנו אומרים אילו דמי שכירות אפשר לקבל בשלם ניקוי: בעד השכרה למגורים, שזה או שאתה שוכר דירה למגורים או שאתה שוכר חדר בבית אבות, אם אתה קשיש, וגם כדי למנוע תכנוני מס

יצחק פינדרוס: לשכת רואי החשבון, רצית להתייחס?     

ג'ק בלנגה: כן

ג'ק בלנגה:  לגבי החלק הראשון: עד היום, רוב המשק בישראל ששילם את ה-10% עשה זאת בגלל שהוא לא רצה התעסקות עם רשות המיסים

ג'ק בלנגה:  הוא פשוט נכנס לאתר, פעם בשנה, ושילם את ה-10%

ג'ק בלנגה:  כרגע, רשות המיסים, או האוצר והממשלה, מאפשרים, באמצעות הסעיף הזה, לנקות איזו שהיא הוצאה של שכירת דירה אחרת

ג'ק בלנגה:  במציאות, רוב הזוגות הצעירים האלה, שמופיעים שם במשבצת השלישית – מפסידים על דמי השכירות

ג'ק בלנגה:  זאת אומרת, היום, הפחת והריבית שמשלמים על המשכנתא הם יותר גבוהים מדמי השכירות

ג'ק בלנגה:  דירה כזו, שאנחנו מדברים עליה כרגע, שמניבה שכירות של כ-90,000 ₪ בשנה, היא דירה שעולה בין 3 מיליון ₪ ל-4 מיליון ₪

ג'ק בלנגה:  הפחת והריבית עליה הם פי 2 או פי 3 מדמי השכירות שמתקבלים עליה

ג'ק בלנגה:  כלומר, ההוצאות הן בין 200,000 ₪ ל-300,000 ₪, וההכנסות הן 90,000 ₪

ג'ק בלנגה:       מאחר והרבה ישראלים לא רוצים להתעסק עם רשות המיסים, הם לא עושים את החישוב ומשלמים את ה-10%, את ה-9,000 ₪ בדוגמה הזו

ג'ק בלנגה:  כרגע, כשהאוצר מסכים לנקות הוצאה, בסעיף 122 – צריך לאפשר לנקות את הפחת ואת הריבית, ולא לשלם מס

ג'ק בלנגה:  לא צריך את הטובות של אף אחד

ג'ק בלנגה:  כרגע, יש פה גביית מס שהיא לא נכונה ולא צודקת, וברגע שהמדינה מאפשרת ניקוי הוצאה, בסעיף 122 – שיאפשרו לנו לנקות את הוצאות הפחת ואת הריבית, ואנחנו מוותרים על הצעת החוק הזו במלואה, באופן מהותי

ג'ק בלנגה:       כ-90% מהמשק מפסיד על השכרת הדירות האלה

ג'ק בלנגה:  כדאי לשים את זה כאן

ג'ק בלנגה:  זה משהו שולי, אבל עד האפס – תאפשר לי לקזז את זה דרך המחשב בלי להגיש דו"ח

ג'ק בלנגה:  לא יכול להיות שעושים פה את ההטעיה הזו

ג'ק בלנגה:  היו לנו שיחות מוקדמות, ואתם די מסכימים איתנו על כך שהפחת והריבית עולים על דמי השכירות

קריאה: בדירות חדשות

ג'ק בלנגה: אבל אלה זוגות צעירים; אלה דירות חדשות, ולא דירות ירושה

קריאה: אבל האפשרות קיימת

ג'ק בלנגה: האפשרות קיימת, באמצעות הגשת דו"ח, וכרגע אתם פותחים את זה בלי להגיש דו"ח לניקוי הוצאה; לנקות את ה-90,000 ₪ במינוס דרך איזה שהוא דיווח

ג'ק בלנגה:  תאפשרו לנו לנקות את הפחת ואת הריבית, כל עוד זה אפס או מינוס, ואז אתם באמת תעשו - - -     

יפתח עשהאל: גם כשאנחנו נותנים – זה לא בסדר

אסף וקסלר: אנחנו הולכים פה מאוד רחוק ומתקדמים הרבה מאוד צעדים קדימה - - -     

יצחק אהרונוביץ': גם היום, נישום זכאי להגיש כפי רצונו

יצחק אהרונוביץ':  אם לא כדאי מבחינתו לשלם את ה-10% – גם היום הוא יכול להגיש דו"ח

יצחק אהרונוביץ':  המסלול של ה-10% הוא מסלול פשוט

יצחק אהרונוביץ':  אם יצטרכו להכניס גם את הפחת והריבית במסלול של ה-10% - - -     

ג'ק בלנגה: אמרתי לא ב-10%

ג'ק בלנגה:  כל עוד זה אפס או שלילי - - -      

יצחק אהרונוביץ': אתה מדבר איתי על לעשות דו"ח מקוצר

יצחק אהרונוביץ':  זה לא קשור לפה, כרגע

ג'ק בלנגה: אבל זה החוק הזה

ג'ק בלנגה:  ברגע שהכנסתם מינוס בסעיף 122 - - -     

יצחק פינדרוס: האוצר אומר לנו: נתנו לך אצבע – תן לנו את כל היד

יצחק פינדרוס:  זה מה שהם שואלים אותך

יצחק פינדרוס:  השאלה היא מה אתה עונה על זה

יצחק אהרונוביץ': הוא אומר: תן לי להגיש דו"ח מקוצר

ג'ק בלנגה: היום במדינה, בגלל שנישומים מפחדים מרשות המיסים – הם מדווחים את ה-10%

ג'ק בלנגה:  עד היום, רשות המיסים נמנעה מלעזור, בטענה שקשה לה לעשות את הדו"ח של המינוס במקוצר

ג'ק בלנגה:  והנה, באה הצעת חוק שאומרת: יש הכנסות, יש הוצאות - - -     

יצחק פינדרוס: בואו נשדרג את זה

ג'ק בלנגה: לא צריך לשדרג

ג'ק בלנגה:  צריך להוסיף עוד טור

יצחק פינדרוס: ככל שאתה יכול להוריד בירוקרטיה – אני בעד

ג'ק בלנגה: זה מה שאנחנו מבקשים

ג'ק בלנגה:  תאפשרו לנו לנקות פחת וריבית, ואנחנו מאוד נתמוך בזה

ג'ק בלנגה:  זה לא כזה מסובך; זה כבר כתוב פה

יצחק אהרונוביץ': זה דבר שצריך לבחון אותו בכל מסגרת

יצחק אהרונוביץ':  רשות המיסים עובדת כל הזמן בשביל לפשט את הדו"חות

יצחק אהרונוביץ':  אפשר לבחון גם את זה, בלי קשר לתיקון הזה

שלומי פיליפ: אבל חשוב להדגיש שישנה אופציה לנישום להגיש דו"ח ולקבל את כל ההוצאות שהזכרת, כמו פחת וריבית על המשכנתא

שלומי פיליפ:  כלומר, יש אופציה לנישום להגיש דו"ח מלא, ולרשום אפילו הפסד

ג'ק בלנגה: כל החוק הזה חוסך 2,000 ₪, ולהגיש דו"ח עולה 2,000 ₪

ג'ק בלנגה:  אנשים מעדיפים לשלם את ה-10% ולא להגיש דו"ח

שלומי פיליפ: המטרה של רשות המיסים היא להגיע לדו"חות פשוטים

יצחק פינדרוס: תשבו איתם ותראו למה אפשר להגיע, ואם אפשר שאת כל דו"חות המס יעשו בדו"ח מקוצר – אני גם אהיה בעד

יצחק פינדרוס:  הלאה, כן

ישי פרלמן: זה בעצם אומר, פשוט, דירה יחידה של המוכר בישראל או באזור, עם עוד כל מיני חריגים

ישי פרלמן:              פה, בעצם, אנחנו רוצים להגיד - - - בתשלום ששילם יחיד, או כהכנסת היחיד, גם תשלום או הכנסה של בן זוגו, לרבות מי שידוע בציבור כבן זוגו, המתגורר עמו, או של ילדו עד גיל 18 המתגורר עמו

ישי פרלמן:  ההוראה הזו מאפשרת, מצד אחד, למנוע פיצולים מלאכותיים של ההכנסות בין חברי התא המשפחתי לצורך התגברות על ההגבלות של הסכומים; 7,500 ₪ לבן הזוג ו-7,500 ₪ לבת הזוג

ישי פרלמן:       מצד שני, היא תאפשר לאחד מבני הזוג לקבל את ההטבה על דמי השכירות ששולמו לו, גם אם מבחינה פורמלית – בן הזוג השני הוא זה שמשלם את דמי השכירות על הדירה שאותם הם שוכרים

ישי פרלמן:  כלומר, אם הדירה היא בבעלות אחד מבני הזוג, אבל בן הזוג השני הוא זה שמשלם את דמי השכירות – אנחנו נראה בזה כאילו שזו משפחה אחת

ג'ק בלנגה: הם פתחו פה פרצת מס אין-סופית

ג'ק בלנגה:  המשמעות של מה שכתוב פה, בעברית יותר פשוטה, זה לא רק חיבור שלא ההכנסות, אלא גם חיבור של ההוצאות

ג'ק בלנגה:  אני אסביר

יצחק פינדרוס: אבל זה מה שביקשת

ג'ק בלנגה: זה לא שלי, אלא גם של החבר שלי

ג'ק בלנגה:  המשמעות של הסעיף הזה, כרגע, היא שאנשים יחפשו הסכמי שכירות של הוצאות, כי הבן זוג שונה לחברים, לידועים בציבור

ג'ק בלנגה:  אם יש לי חברה ששוכרת דירה – מספיק שאני אטען שאני גר איתה בשביל לקחת את הסכם השכירות שלה ולתבוע איתו הוצאה על הדירה שלי

ג'ק בלנגה:       רשות המיסים ומדינת ישראל לא תוכל לבדוק את הקיזוזים האלה ואת הקשר בין האנשים

ג'ק בלנגה:  גם היום הם לא מצליחים לבדוק את זה, בחוק מיסוי מקרקעין

ג'ק בלנגה:  לכן, נפתח פה פתח גדול, שבו אין קשר בין תעודות הזהות של המשכיר והשוכר

ג'ק בלנגה:       כרגע, כתוב בחוק שאם אני משכיר דירה שלי ועברתי לדירה אחרת, ומי ששוכר את הדירה האחרת זו החברה שלי, ולא אני – אני אוכל לקזז את דמי השכירות שלה כנגד שכר הדירה שלי, בלי שאנחנו נשואים

יצחק פינדרוס: צריך לבדוק בוועדה לענייני דת על הבעיה הזו

יצחק פינדרוס:  בסוף, יש פה מציאות מסוימת

יצחק פינדרוס:  לי יש דירה, ואני כרגע גר בדירה אחרת

ג'ק בלנגה: אתה לא גר; החברה גרה

יצחק פינדרוס: אין בעיה

יצחק פינדרוס:  איפה אתה גר?     

ג'ק בלנגה: אני גר יחד איתה

יצחק פינדרוס: אז אמרתי, אני גר בדירה אחרת, עם החברה, לצורך העניין, או שאני הומלס

ג'ק בלנגה: או שאנחנו שותפים בדירה, ואני לוקח את ההוצאה שלך ומנכה אותה אצלי

יצחק פינדרוס: שאלתי אותך טכנית – אין לי שתי דירות; יש לי דירה אחת

יצחק פינדרוס:  הדירה הזו מושכרת, אז אני נמצא באיזה שהוא מקום

יצחק פינדרוס:  רשות המיסים יוצאת מתוך נקודת הנחה שהוא נמצא בדירה שעליה הוא הצהיר

יצחק פינדרוס:  אתה אומר שהוא לא נמצא בדירה שעליה או הצהיר, או שהוא כן נמצא בה? אותו פתח מס – איפה אתה חושב שהוא נמצא, פיזית? איפה הוא בלילה, חוץ מהלשכה בכנסת?     

ג'ק בלנגה: יש דירות בתל אביב, וגם בערים אחרות, שגרים בהן שותפים; שלושה, ארבעה, ששוכרים את הדירה

ג'ק בלנגה:  אולי אפשר לקחת את הוצאת השכירות שלהם ולפצל אותה לכל המשכירים

ג'ק בלנגה:  רשות המיסים לא תוכל לדעת, כרגע, מי משתתף - - -     

יצחק פינדרוס: אתה מדבר עכשיו על שלושה שותפים, ששכרו דירה ב-30,000 ₪? הרי, בשביל לעשות את הדבר הזה הם צריכים לשכור דירה ב-30,000 ₪, כך שכל אחד יקבל הטבת מס של עשר

ג'ק בלנגה: לא, זה לא מה שאמרתי

יצחק פינדרוס: אני שואל, אני מנסה להבין

ג'ק בלנגה: אני מזהיר אתכם על כך שיש פתח בתיקון שלא תוכלו לתפוס אותו

יצחק פינדרוס: מה יקרה? טכנית, הם גרים בשכירות

יצחק פינדרוס:  למה אני צריך להתערב בהסדר ביניהם, של מי משלם את השכירות? הרי, האירוע פה הוא אירוע פשוט: יש דירה אחת שמושכרת, ויש דירה אחת שנשכרת

קריאה: אבל זה לא אותו אדם

יצחק פינדרוס: אז אני שואל, אותו אדם, איפה הוא גר? בחלל? הוא גר באיזה שהוא מקום

ג'ק בלנגה: הרעיון של הצעת החוק הוא לא לשלם מס על שכר הדירה שאני מקבל, בגלל שאני משלם שכר דירה במקום אחר שאני גר בו, ולא שמישהו אחר משלם את שכר הדירה

יצחק פינדרוס: למה שבית הדין הרבני יקבע את ההסדר בין בני הזוג? אני לא רואה איזו שהיא העלמת מס, זה מה שאני אומר

יצחק אהרונוביץ': גם אם היינו כותבים "נישואין" - - -     

ג'ק בלנגה: יהיו פה מלא העלמות מס, והזמן יוכיח את זה

ישי פרלמן: כבוד היושב-ראש, אני חושב שנבחן את זה

ישי פרלמן:  זה בסדר, זה נראה לי חשוב לבחון את זה

יצחק אהרונוביץ': אפשר לבחון את זה, אבל אני אומר עוד פעם, גם אם היינו כותבים פה "נישואין" – זה לא היה משנה הרבה

יצחק אהרונוביץ':  כולם מכירים את פסק דין עליזה לבנון, שאמר שכל הטבה שיש בדיני המס לבני זוג נשואים – צריך לתת לידועים בציבור

ג'ק בלנגה: אבל שי, אני יכול לרשום את ההוצאה, ולא צריך להיות לי הסכם שכירות שלי בכלל

ג'ק בלנגה:  ברגע שאתה אי פעם תבקש ממני הסכם – אני רק צריך לחפש מישהו שייתן לי הסכם שלו, עם תעודת הזהות שלו - - -     

יצחק פינדרוס: אבל אני צריך לגור באיזה שהוא מקום

יצחק פינדרוס:  זה מה ששאלתי

יצחק פינדרוס:  אני יכול לעשות את זה, אם לא היה צריך לקרות עוד משהו

ג'ק בלנגה: אז אני גר אצל ההורים שלי ומשכיר דירה

ג'ק בלנגה:  עכשיו, אני רק צריך לחפש הסכם שכירות ולרשום אותו כהוצאה

ג'ק בלנגה:  זה לא מסובך

יצחק פינדרוס: אתה מדבר על מקרה קצה מאוד מוזר

יצחק פינדרוס:  יש לי דירה, אני לא גר שם - - -     

ג'ק בלנגה: ואני מחפש הסכם שכירות

ג'ק בלנגה:  אני שואל את השכן שלי אם יש לו הסכם שכירות, ואני רושם אותו כהוצאה

ג'ק בלנגה:  יש פה פרצה לא פשוטה

ג'ק בלנגה:  תראו, אנחנו עם רק 30 שנות ניסיון בשוק, ואנחנו יודעים איך השוק בחוץ עובד

יצחק פינדרוס: אני רק ניסיתי להבין

יצחק פינדרוס:  אתם רואים את הפרצה שהוא מעלה?      

שלומי פיליפ: אנחנו נבחן את זה

יצחק אהרונוביץ': אני עוד פעם אומר: אנחנו לא רוצים להקשות בירוקרטית

יצחק אהרונוביץ':  זו האמת

יצחק אהרונוביץ':  אנחנו לוקחים בחשבון שיהיו פה ושם דברים; יכול להיות

יצחק פינדרוס: אני מציע, כמו שהצעתי בהתחלה, שתשבו איתם ותראו אם יש דברים שאפשר - - -     

יצחק אהרונוביץ': אנחנו נשב, בוודאי, אין בעיה

יצחק פינדרוס: זהו? סיימנו? יש לעוד מישהו הערה?     

ישי פרלמן: היועצת המשפטית, יש גם סעיף תחילה

ישי פרלמן:           בעצם, יש פה הטבה נוספת

ישי פרלמן:  אנחנו מכינים את זה באופן שהוא יחסית רטרואקטיבי

ישי פרלמן:  כלומר, שכבר בדו"חות של 2024 יהיה אפשר לקבל את ההטבה, גם על דמי השכירות ששולמו לפני תחילת החוק

רוני גנוד: רוני גנוד, יועץ משפטי, מנהל הכנסות המדינה

רוני גנוד:  מה שיש פה זה סוג של החלה רטרואקטיבית של הטבת מס, ולכן זה לא משהו שלא קרה בעבר - - -     

יצחק פינדרוס: באופן כללי, כל התקציב הולך לחול רטרואקטיבית, אז גם חוק ההסדרים - - -     

רוני גנוד: אבל החלה של הטבת באופן רטרואקטיבי זה משהו שהוא קורה ואפשרי

יצחק פינדרוס: כל זמן שהלשכה המשפטית לא קופצת, אני - - -     

רוני גנוד: אני היועץ המשפטי של מנהל הכנסות המדינה, אז אני אומר את זה מהצד שלי

יצחק פינדרוס: אבל אני אתייעץ עם היועץ המשפטי של הוועדה

רוני גנוד: ברור

יצחק פינדרוס: זהו? תודה רבה, חברים

יצחק פינדרוס:  הישיבה נעולה