ועדת הכנסת, כנסת 25, פרוטוקול מספר 37, 2023-03-30 00:00

אופיר כץ: בוקר טוב לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכנסת, היום ה-30 במרץ, יום חמישי

אופיר כץ:  נפתח בבחירת ממלא מקום ליושב ראש הכנסת בעת העדרו מהארץ

אופיר כץ:  אדוני המזכיר, בקשה

דן מרזוק: בוקר טוב

דן מרזוק:  יושב ראש הכנסת עתיד לצאת היום לביקור מדיני בהודו ולחזור ארצה ביום רביעי בשבוע הבא

דן מרזוק:  בהתאם לסעיף 20א לחוק יסוד: הכנסת, נדרשת ועדת הכנסת לבחור ממלא מקום ליושב ראש בעת העדרו

דן מרזוק:  היושב ראש ממליץ לוועדה לבחור בחבר הכנסת אוריאל בוסו, סגן יושב ראש הכנסת, כממלא מקום עד ליום שני בשבוע הבא כולל, ומיום שלישי לבחור בחבר הכנסת ישראל אייכלר, סגן יושב ראש הכנסת, כממלא מקום עד לתום התקופה

אופיר כץ: מי בעד מינוי ממלא מקום ליושב ראש?     

אופיר כץ: אושר

אופיר כץ: התקבל פה אחד

אופיר כץ: בקשת חבר הכנסת אליהו רביבו להעברת הצעת חוק העונשין (תיקון – הארכת התיישנות בעבירות מין בקטינים), התשפ"ג-2022 (פ/978/25), מוועדת חוקה, חוק ומשפט, לוועדה המשותפת לוועדת חוקה, חוק ומשפט וקידום מעמד האישה

אופיר כץ:  אני מבקש לציין שזה בהסכמה

ארבל אסטרחן: צריך לומר שמדובר בוועדה משותפת - ההרכב שלה כבר נקבע כאן - להצעת חוק שעוסקת בנושא דומה, ולכן רוצים להעביר את ההצעה הנוספת לאותה ועדה

אופיר כץ: מי בעד?     

אופיר כץ: אושר

אופיר כץ: ההצעה התקבלה

אופיר כץ: אני מתכבד לפתוח את הישיבה על פיצולים וניתובים לחוק ההסדרים

אופיר כץ:  נעמה לזימי, בקשה

נעמה לזימי: התקציב שהוגש בכללותו הוא לא תקציב חברתי, הוא לא משקף שום דבר מהצרכים העכשוויים של הציבור לחיים עצמם ולמציאות הכלכלית והחברתית הקיימת

נעמה לזימי:  חוק ההסדרים מגלם בתוכו פרק שונה, דורסני ומסוכן שמבחינתי הוא עוד נדבך בהפיכה שאתם מנסים לחולל פה, ואני מדברת על הפרק של תשתיות לאומיות

משה סעדה: יש משהו שהוא לא הפיכה, שהוא סתם?     

נעמה לזימי: למה לזלזל כשאתם מסירים את כל החסמים הכי חשובים בוועדות התכנון שאמורים לשמור גם על הגנת הסביבה, גם על האינטרס הציבורי שלנו וגם על בריאות הציבור? לא לזלזל בזה

נעמה לזימי:  אני יודעת שלא היה לכם מה לשים בחוק ההסדרים הזה ולכן דחפתם את מה שתמיד הודפים כל פעם

נעמה לזימי:  כל חוק הסדרים מנסים לדחוף את הפרק המטורף הזה שמפקיר אותנו

נעמה לזימי:  בסוף מצליחים להוציא אותו

נעמה לזימי:  פה הלך לכם איכשהו

נעמה לזימי:  זה מחייב פיצול מהותי

נעמה לזימי:  אם רוצים לדון בריסוק ועדות התכנון כך שיהיה הולילנד אחד גדול במדינה הזאת, אוקי, בוא נדון בזה לא במסגרת לוחות זמנים מהירים, מזורזים ובלי שום פיקוח

נעמה לזימי:  פגיעה בפיקוח על היערות, פגיעה בחוק אוויר נקי, הוצאת נציגים מוועדות התכנון – יש פה צבר כזה שפשוט הופך להיות חסר רסן ובסוף פוגע באינטרס הציבורי

נעמה לזימי:  כשאנחנו מתכננים אנחנו צופים לדורי דורות, אנחנו אמורים להסתכל איך המדינה תיראה בעוד 20 שנה, 30 שנה, האם אנחנו פוגעים במגוון הביולוגי, בטבע, האם אנחנו פוגעים בעתודות הקרקע של ישראל, מה אנחנו עושים לדורי דורות

נעמה לזימי:  כשאנחנו מסירים הכל וגם מאפשרים לרשות לקחת יועצים חיצוניים, אנחנו מפקירים את המדינה

נעמה לזימי:  כל כך הרבה עוולות נעשו, כולל חוקי התכנון שישנם, ואתם רוצים להסיר את החוקים האלה ומצפים שלא יהיה יותר גרוע? אל תעשו את זה בזמן הכאוס והמשבר

נעמה לזימי:  בזמן שכולנו נלחמים על הדמוקרטיה, אתם, האוצר, הורסים את המערכת התכנונית של ישראל, פוגעים בבריאות הציבור ובהגנת הסביבה, לכן אני מבקשת להוציא את זה מחוק ההסדרים

אופיר כץ: תודה

אופיר כץ:  נאור שירי, בקשה

נאור שירי: אני רוצה לברך על זה שאנחנו לא מתכנסים פה היום על חוק המתנות

נאור שירי:  למרות שזאת הייתה חקיקה מאוד מאוד "חשובה", ראיתם לנכון לשים קצת את האינטרסים הלאומיים מעל

נאור שירי:  במקום לקדם את החוקים הפרסונאליים ואת חוקי ההפיכה המשטרית, יכולתם לנצל את הזמן לדברים המהותיים

אופיר כץ: היועצת המשפטית לכנסת, בקשה

שגית אפיק: הצעת חוק ההסדרים שונה מהצעות חוק אחרות שמגיעות לכנסת

שגית אפיק:  כשהצעת חוק ממשלתית או הצעת חוק פרטית מגיעות לכנסת, הן בדרך כלל עוסקות בנושא אחד ואם יש תיקונים נוספים אלה תיקונים עקיפים שנגזרים מהתיקון הראשי

שגית אפיק:  הצעת חוק ההסדרים שונה במובן הזה, משום שהיא כוללת בתוכה תיקוני חקיקה רבים שאין שום קשר ביניהם – תיקוני חקיקה לחוקים שונים, לעניינים שונים ובנושאים שונים

שגית אפיק:       הצעת חוק ההסדרים נולדה בשנת 1985 כתוכנית לחירום, לייצוב כלכלי של המשק ולעצירת האינפלציה שהייתה באותה עת, וכדרכן של תכניות ניסיוניות היא נשארה איתנו עד היום

שגית אפיק:  לאורך השנים נמתחה ביקורת רבה על הצעת חוק ההסדרים בשל כך שהיא כוללת כל כך הרבה נושאים ומגיעה לכנסת בחבילה אחת

שגית אפיק:  ההבדל השני שיש בינה לבין הצעות חוק אחרות הוא הצמידות להצעת חוק התקציב

שגית אפיק:  להצעת חוק התקציב קבועים לוחות זמנים ברורים שעל הכנסת לפעול לפיהם, כשהמשמעות של אי עמידה בזמנים האלה היא שהכנסת מתפזרת

שגית אפיק:  מכיוון שהצעת חוק ההסדרים מגיעה ביחד עם הצעת חוק התקציב ויש ציפייה שיהיה קשר כלכלי ביניהן, הכנסת נדרשת לחוקק את הצעת חוק ההסדרים באותם לוחות זמנים של הצעת חוק התקציב

שגית אפיק:  יש לכם כאן כ-600 עמודים שהכנסת תצטרך לחוקק בלוחות זמנים קצרים מאוד

שגית אפיק:       מה התהליך של הצעת חוק ההסדרים? לאור הביקורת הרבה שנמתחה לאורך השנים על החקיקה רחבת ההיקף הזאת שמגיעה בלוחות זמנים כל כך קצרים לכנסת, הכנסת פיתחה איזה שהוא נוהל עבודה על מנת להתמודד עם הצעת החוק בהיקפים הגדולים האלה

שגית אפיק:  נוהל העבודה הזה התפתח בין היתר גם אחרי פסיקה שניתנה בשנת 2005, פסיקה שנקראת "מגדלי העופות" ביחס לפרק מסוים שנידון בוועדת הכספים

שגית אפיק:  עד שנת 2005 הצעת חוק ההסדרים הייתה הולכת כולה לוועדת הכספים וועדת הכספים הייתה דנה גם בהצעת חוק התקציב וגם בהצעת חוק ההסדרים, אבל מאז יש נוהל חדש להצעת חוק ההסדרים והוא מורכב משלושה שלבים

שגית אפיק:  השלב הראשון הוא שלב שבו יושב ראש הכנסת מקיים משא ומתן מקדים בהתאם לתכנית הכלכלית שהממשלה פרסמה

שגית אפיק:  עוד לפני התזכיר הממשלתי יושב ראש הכנסת מקיים איזה שהוא שיח מול אגף תקציבים, מול שר האוצר, במטרה להוציא מהצעת החוק פרקים, חוקים שנראים ככאלה שלא מתאימים לחוק ההסדרים

שגית אפיק:  יושב ראש הכנסת אכן ניהל את המו"מ ופוצלו מהצעת החוק טרם הגעתם לכאן שבעה פרקים שלא רואים אותם בהצעה כאן

שגית אפיק:  אחרי השלב הזה הצעת החוק מגיעה לכנסת

שגית אפיק:  לאור היקפי ההצעה, ועל מנת שההצעה תחוקק על ידי הוועדה המתאימה ביותר, על ידי הוועדה המוסמכת לאותו נושא בהתאם לתקנון הכנסת, הצעת החוק מתפצלת באופן דיוני בלבד בין ועדות הכנסת כך שכל ועדה מקבלת את נתח החקיקה שמצוי בתחום סמכויותיה

שגית אפיק:  אם בעבר כל חוק ההסדרים היה מגיע לוועדת הכספים, היום החוק מתפצל בין הוועדות השונות

שגית אפיק:  בתקופה הקרובה כל הוועדות תעסוקנה בהצעת חוק ההסדרים בהתאם לפיצול הדיוני שהיום תעשו

שגית אפיק:  לפיצול הזה קוראים גם לפעמים ניתוב, והמטרה שלו היא להעביר חלקים מהצעת החוק לוועדה המתאימה

שגית אפיק:  בתום תהליך הכנת הפרקים השונים על ידי הוועדות השונות, הייעוץ המשפטי לכנסת מאגד מחדש את כל הפרקים

שגית אפיק:  כל יועץ מכל ועדה מביא את הפרק שלו ואנחנו, הייעוץ המשפטי לכנסת, תופרים מחדש את הצעת החוק, ממספרים אותה מחדש ומניחים אותה בפונץ' במליאה כהצעת חוק אחת, אחידה

שגית אפיק:  זה הפיצול הדיוני

שגית אפיק:       הפיצול השני שמתבצע בוועדת הכנסת הוא פיצול שנקרא "פיצול מהותי"

שגית אפיק:  מכיוון שהצעת החוק היא גדולה מאוד, ההנחה היא שיושבי ראש הוועדות יתקשו מאוד לסיים את החלקים החלקיים שמגיעים אליהם

שגית אפיק:  מכיוון שהוועדות יתקשו לסיים את מכלול הנושאים, ועדת הכנסת מבצעת גם פיצולים מהותיים

שגית אפיק:  המשמעות של פיצול מהותי היא שניתן להמשיך ולקדם את ההצעה בוועדה שתעבירו את הנושא אליה, כשאת זה אפשר לעשות בהליך חקיקה רגיל ואז לא נחבר אותה בחזרה לחוק ההסדרים, או בהליך חקיקה בלוחות זמנים מהירים

שגית אפיק:  אחרי שהוועדה תקבל כאן את ההחלטות ביחס לפיצול הדיוני וביחס לפיצול המהותי, יושב ראש הוועדה יביא את הדברים בפני מליאת הכנסת שתצביע על הפיצולים המהותיים ותקבל את הודעת הוועדה ביחס לניתובים לוועדות השונות

שגית אפיק:  הסיבה לכך שהצעת חוק ההסדרים מגיעה לכאן פחות בשלה ופחות אפויה מהצעת חוק רגילה - שהליכי העבודה בהצעת חוק ההסדרים ובהצעת חוק התקציב הם הליכים מואצים

שגית אפיק:  ההתייחסויות שלנו כאן הן לכל מיני נושאים שוועדת הכנסת כבר לפני שנים רבות פיצלה והממשלה עוד לא מצאה לנכון להביא את אותו פרק בהליך חקיקה רגיל

שגית אפיק:  מבחינתנו, מבחינת הייעוץ המשפטי לכנסת, מהלכים בתוך חוק ההסדרים שהמטרה שלהם היא לעקוף את הכנסת, כמו למשל חוקים שהגיעו לוועדה מסוימת והוועדה דנה בהם וסברה שהם לא מתאימים לחקיקה ולכן דחתה אותם, אין מקום להכליל בהצעת חוק ההסדרים, משום שזה מהווה סוג של לחץ על הכנסת שאין לו מקום בשילוב עם התקציב

אופיר כץ: חבר הכנסת עידן רול, בקשה

עידן רול: תודה רבה, אדוני היושב ראש

עידן רול:  אני רוצה לברך על כך שאחרי כמעט שלושה חודשים של ממשלה סוף סוף התכנסנו לעשות עבודת חקיקה אמיתית, משמעותית, שלא נוגעת לאינטרס של ביבי ושל דרעי, שאשכרה מדברת על האזרחים

עידן רול:  יש לי השגות על התקציב ועל חוק ההסדרים, אבל נחמד לשבת פעם ראשונה בפורום עם הרבה ח"כים מהרבה סיעות הבית ולעשות אשכרה את מה שמשלמים לנו עליו

יצחק פינדרוס: כנראה שלא היית בוועדות בחודשיים האחרונים

שמחה רוטמן: מה לגבי חוק הוויזות?      

עידן רול: גם אותו לא סיימתם לעשות

יצחק פינדרוס: בוועדת כספים היו דיונים כל יום, בלי קשר לשטויות - -     

עידן רול: בוועדת כספים, כמו שאמר חבר הכנסת פינדרוס, העבירו חוק שמאפשר להכפיל את תקציב השיער והאיפור של שרה נתניהו

עידן רול:  אין ספק שזאת עבודה "חשובה" עבור כלל ישראל

נאור שירי: ראינו שיש לזה חשיבות, כי עכשיו היא התערבה במנוע של המשק עם ההסתדרות

עידן רול: ולשאלתו של חבר הכנסת רוטמן - אני דווקא הייתי בחמש בבוקר להצביע בעד החוקים על הוויזות, זאת אפילו שמנעתם מאיתנו להעביר את זה כי פחדתם שנקבל קרדיט ובזה הרסתם לעם ישראל משהו שיכול היה להיות כבר לפני חצי שנה

עידן רול:  אני לא יודע כמה מכם יכולים להגיד על עצמם שהם נשארו בחמש בבוקר כדי להצביע על משהו טוב לאזרח

עידן רול:  אני שמח שהתכנסנו סוף סוף לעשות עבודה פרלמנטרית אמיתית, אבל מרגיז אותי שכנבחר ציבור שמתעמק בדברים אני מקבל דברים ברגע האחרון, מרגיז אותי שאני צריך להתייחס להערות משפטיות מבלי שבדקתי חלק מהדברים בעצמי

עידן רול:  אדוני היושב ראש, על נושא הנבצרות בוועדה שניהלת ניהלנו הרבה יותר דיוני הכנה מאשר על הפיצול

אופיר כץ: זה לא דיון על החוק, זה רק פיצול לוועדות

עידן רול: הפיצול זה דבר מהותי

משה סעדה: למה זה מהותי?     

נעמה לזימי: כי השאלה היא איזו ועדה תדון

ינון אזולאי: נעמה, לגבי כל דבר יש חוות דעת של היועצת המשפטית

עידן רול: אנחנו מתעסקים פה בדבר רחב היקף, מעמיק, שקיבלנו בשבילו כלום זמן היערכות

עידן רול:  מן הראוי היה לתת לדבר הזה פרק זמן משמעותי יותר, אף על פי שהליך הפיצול הוא תחילת ההליך

עידן רול:  אתם התאבדתם שלושה חודשים על נבצרות, על חוק דרעי 1, על חוק דרעי 2, על חוק המתנות, על חוק האיפור והשיער של שרה נתניהו, ואז לא נשאר לכם זמן לעשות משהו שהוא אשכרה משמעותי כדי להניע את הכלכלה קדימה, לא נשאר לכם זמן בשביל לנהל תהליך ראוי על חוק ההסדרים ועל התקציב

עידן רול:  אזרחי ישראל, ברוכים הבאים, הנה ממשלה שנזכרה לדבר עליכם אחרי שלושה חודשים, לא על הפיכה משטרית, רק כי היא מפחדת ליפול אם לא יעבור תקציב

אופיר כץ: 	נתחיל עם הסעיף של מטרת חוק התכנית הכלכלית

שגית אפיק: נהוג להעביר את מטרת החוק לוועדת כספים, כי היא הוועדה שמתכללת את העניינים

שגית אפיק:  אין פה שאלה של פיצולים

אופיר כץ:   מי בעד, מי נגד, מי נמנע?     

אופיר כץ: אושר

אופיר כץ: הסעיף יועבר לוועדת הכספים

אופיר כץ:  אנחנו עוברים לחוק משק הגז הטבעי (הליך מהיר לאישור גז טבעי ברשת חלוקה)

יונתן פרשהיים: רשת חלוקת הגז הטבעי היא רשת שמשמשת מפעלים לשימוש בגז טבעי

יונתן פרשהיים:  אנחנו מביאים שינוי חקיקה שיקל ויאיץ את החיבור שלהם לרשת החלוקה של הגז הטבעי

יונתן פרשהיים:  מפעלים שנמצאים קרוב לרשת ההולכה, שזאת הרשת המרכזית, יוכלו להתחבר בהליך מהיר

אופיר כץ: ההמלצה שלכם היא ועדת הכלכלה?     

שגית אפיק: כן, ההמלצה שלנו היא ועדת הכלכלה

אופיר כץ: מי בעד להעביר לוועדת הכלכלה, מי נגד, מי נמנע?     

אופיר כץ: אושר

אופיר כץ: הסעיף אושר ויועבר לוועדת הכלכלה

אופיר כץ:  חוק משק הגז הטבעי (אסדרת שיווק הגז הטבעי במקטע ביתי)

יונתן פלוסהיים:  יש מעט צרכנים ביתיים של גז טבעי שמשתמשים בזה במקום בגפ"ם

יונתן פלוסהיים:  בגלל שהשוק קטן עוד אין מספיק אסדרות לגבי היבטים שקשורים לצרכנות, לכן אנחנו רוצים להסמיך את מועצת הגז, שזה גוף שיש בו נציגי ציבור ונציגי ממשלה, כדי לקבוע אמות מידה שקשורות לצרכנות ובסופו של דבר אמורות לשפר את השירות לצרכנים ביתיים שמחוברים לגז טבעי

שגית אפיק:  תוך כמה זמן תביאו אמות מידה לכנסת?      

יונתן פלוסהיים: בחודשים הקרובים

עידן רול: זה לא צריך להיות חודשים

עידן רול:  שילכו, יתייעצו ויחזרו עם לוח זמנים רלוונטי יותר

אופיר כץ: אני מבקש שלדיון בחוק שיתחיל בוועדת הכלכלה אתם תגיעו עם ציון מספר החודשים

עידן רול: או שזה יחזור לוועדת הכנסת

אופיר כץ: כדי שיתחיל דיון הם צריכים להביא את מספר החודשים

אופיר כץ:  מי בעד, מי נגד, מי נמנע?     

אופיר כץ: אושר

אופיר כץ: הסעיף אושר ויועבר לוועדת הכלכלה

אופיר כץ:  חוק הרשויות המקומיות (ניהול כספי הקצבות והגנת נכסים למטרות חינוך)

רועי רווה: 	המשמעות של ההצעה היא להעביר גמישויות ניהוליות לרשויות המקומיות כדי לאפשר להן יותר שליטה על התכנים והתקצובים המתאימים

אופיר כץ: לרשויות או למנהלים?     

רועי רווה: חלק לרשויות, חלק למנהלי בתי הספר עצמם

רועי רווה:  הרבה פעמים הם עובדים אחד מול השני

שגית אפיק: למה זה צריך לבוא בחוק ההסדרים? תכנית חשובה, דורשת דיוני עומק, אבל למה חוק הסדרים?     

רועי רווה:   מדובר על רכיב תקצובי פרופר

רועי רווה:  מערכת התקצוב היום היא מאוד מאוד ריכוזית

רועי רווה:  חלק מהדרך לאפשר את הגמישות הניהולית היא בעזרת אותה גמישות תקציבית

רועי רווה:  במקום שהתקנה התקציבית הספציפית תהיה בסעיף משרד החינוך עבור תכנית שנקבעת במשרד החינוך, תהיה אפשרות לאותם תקציבים להיות ניתנים על בסיס החלטות ניהוליות

רועי רווה:  הדבר הזה הוא בזיקה ישירה לתקציב לא בהיבט של הכסף

רועי רווה:  במקום שרכיב יהיה חלוט, מוחלט מלמעלה ונקבע על ידי קריטריונים במשרד החינוך, הוא יעבור  להיות נתון לגמישות מנהלים

רועי רווה:  אני לא חושב שיש פה משהו עם זיקה יותר ישירה לאיך שהתקציב בנוי בתוך המערכת

נעמה לזימי: זה יכול להיות דבר שיהיה לו אפקט חיובי, אבל תחת לוחות הזמנים האלה אני מעלה חששות

נעמה לזימי:  קודם כל, הפערים בתקצוב מערכות חינוך בין פריפריה למרכז הם מאוד מדאיגים

נעמה לזימי:  אם הדבר הזה לא ייעשה במשורה ולא יהיה מפוקח, נמצא את עצמנו עם עוד יותר תת תקצוב

נעמה לזימי:  אני מאמינה בלתת סמכויות למנהלי בתי הספר, אבל זה לא צריך להיות בחוק הסדרים

אופיר כץ: אין פה בעיה מבחינת לוחות הזמנים, כי זה החלק היחיד מחוק ההסדרים שוועדת חינוך מקבלת

אופיר כץ:  יהיה לה יותר מחודש לעבוד על הסעיף הזה

זאב אלקין: זה לא הדבר היחיד שהיא תעשה

זאב אלקין:  ועדת החינוך היא לא ועדה של חוק הסדרים, לכן אני לא יודע כמה היא תתכנס בפגרה

זאב אלקין:  ההסדר פה מאוד מורכב

זאב אלקין:  מה הסיבה לא להוביל את זה בחקיקה רגילה?     

נעמה לזימי: 	בפעם הקודם זה היה מאוד לא אפוי ולא סתם לא עבר

נעמה לזימי:  יש נטייה לדברים האלה להיות בסוף בתת תקצוב

שרון ניר: צריך פשוט לעגן את זה כך שלא תהיה פגיעה במסגרת

שרון ניר:  אולי פשוט לעגן שזו תהיה אותה מסגרת ושרק יפשטו את הבירוקרטיה

רועי רווה: אין פה עניין של לקצץ או לקחת חלק מהתקציב

רועי רווה:  זה חייב להיות בלוחות הזמנים האלה, בגלל שהתקציב הביא בחשבון את החוק הזה אם כאשר הוא יעבור

רועי רווה:  מכיוון שוועדת החינוך מתעסקת במספר לא גדול של חוקים, יש אפשרות לעשות הרבה מאוד דיונים לא פחות מאשר בכל חוק אחר

עידן רול: תוכל לתת דוגמה לאיפה הצורך פוגש אותנו במערכת החינוך?     

רועי רווה: אם מנהל היום רוצה לרכוש תכנית או תוכן מסוים לבית הספר שלו הוא מאוד מאוד מוגבל, עד כדי לא יכול

רועי רווה:  הוא לא יכול היום לחתום על שיק כדי לרכוש את אותם תכנים שהוא רוצה

עידן רול: רק תוכן, לא ציוד?     

רועי רווה: גם תוכן וגם ציוד

עידן רול: יצא אשראי לאותו מנהל בית ספר?     

רועי רווה: מדובר על לתת גמישות

נעמה לזימי: זאת יכולה להיות רפורמה ממש טובה, רק לא בחוק ההסדרים

שרון ניר: האם זה ימשיך להיות בכפוף לכללים ולמסגרת שנקבעו על ידי משרד החינוך? אם כן, זו באמת יוזמה מבורכת

רועי רווה: כן

נאור שירי: יש חשבונות בנק בגני הילדים ובבתי הספר שאליהם מוזרם כסף מההורים

נאור שירי:  זה דבר שלא הוכיח את עצמו

נאור שירי:  למה לא להשתמש בפלטפורמות אינטרנטיות או לתת משהו שהוא קצת יותר קל מבחינה בירוקרטית?     

רועי רווה:   באיזה מובן יותר קל בירוקרטית?     

נאור שירי: אם רוצים היום להוציא כסף מהחשבון שאליו מוזרם הכסף של ההורים, צריך להגיע עם הגננת, עם ההורים – מה שמייצר התנהלות לא יעילה

נאור שירי:  אם אתה מייצר פה חשבון בנק, בהגדרה זה לא כזה יעיל

רועי רווה: יכול להיות שנכון להרחיב את זה על חלקים כמו אלה שציינת, אבל כרגע לא משיתים עוד בירוקרטיה על כל חלקי התקצוב של בית הספר

רועי רווה:  יש היום חלקים שלמנהל בית הספר אין גמישות

רועי רווה:  הדבר הזה מאפשר לו על החלקים האלה בלבד להרחיב את הגמישות

רועי רווה:  אולי ההצעה כרגע לא הולכת עד הסוף בצמצום הבירוקרטיה, אבל היא הולכת שני צעדים קדימה

נאור שירי: מי יהיה אחראי על חשבון הבנק? רק מנהל בית הספר?     

רועי רווה: מנהל בית הספר יהיה מורשה חתימה

רועי רווה:  זה לא אומר שלא יהיה עליו פיקוח

ינון אזולאי: אם זה הדבר היחיד שעובר לוועדת חינוך, לא תהיה בעיה מבחינת הזמן

שגית אפיק: לא תמיד השאלה של הזמן היא השאלה המרכזית

שגית אפיק:  כמו שאמר חבר הכנסת אלקין, ועדת חינוך היא לאו דווקא מבין הוועדות שחוק ההסדרים חייב לעבור אליהן, לכן העמדה שלנו לא הייתה נגד הפיצול של זה

שגית אפיק:  הוועדה יכולה לדון בזה בלוחות הזמנים האלה

שגית אפיק:  בכל השאלות שהעליתם כאן אפשר יהיה לדון בוועדה והוועדה יכולה למצוא לנכון לשנות את ההסדר או אפילו לא לקבל אותו

שגית אפיק:  אם הוועדה תגיע למסקנה שהיא לא מוצאת לנכון להעביר את הפרק הזה, הוועדה פשוט לא מצביעה על זה והפרק הזה מת, הוא לא קיים יותר, ואם הוועדה תרצה לעשות שינויים מאוד משמעותיים בפרק הזמן הזה - גם את זה היא תוכל לעשות

זאב אלקין: אני חושב שהסוגיה פה היא לא רק זמן

זאב אלקין:  בדרך כלל בעניין ניהולי לא נוהגים להתערב דרך חוק ההסדרים

זאב אלקין:  לפעמים דוחפים בחוק ההסדרים הכל כי יודעים שיש ועדות עמוסות ובסדר הזמנים הרגיל ייקח להן המון זמן לטפל

זאב אלקין:  זה לא היה אף פעם המצב בוועדת חינוך, ולכן כשרצו לקדם משהו מבני, ניהולי, חינוכי, הביאו את זה כחקיקה נפרדת וועדת החינוך טיפלה בזה

זאב אלקין:  אם יש איזה שהוא היבט של לוחות זמנים,  תמיד יש את אופציה לפצל ולבקש מוועדת החינוך לסיים את העבודה במקביל ללוחות הזמנים של התקציב

אופיר כץ: יש אופציה לפצל?         

זאב אלקין: יש אופציה לפצל ולהגביל את לוחות הזמנים

זאב אלקין:  אפשר להוביל את זה כחקיקה נפרדת עם לוחות זמנים ולא לשבור את הכלל שאומר שלא נכנסים לסוגיות מבניות-חינוכיות תחת המעטפת של חוק ההסדרים

שרון ניר: אני חושבת שבאופן כללי זו מטרה ראויה

שרון ניר:  לאפשר גמישות ולהוריד בירוקרטיה וחסמים -  מטרה ראויה ונכונה

שרון ניר:  צריך לראות לנגד עינינו את טובתם של מנהלי בתי הספר ואת היכולת שלהם להוציא מהכוח אל הפועל משימות

שרון ניר:  תנאי להעברה של הנושא הזה הוא שלא תהיה פגיעה במסגרת, למעט אם זה כלפי מעלה, ושזה יהיה בכפוף לכללים, לעקרונות, לסטנדרטים ולקריטריונים שיוגדרו על ידי משרד החינוך

שרון ניר:  למה זה לא הולך לוועדת הכספים?     

רועי רווה: החוק הזה נכתב בתמיכה מלאה של משרד החינוך

רועי רווה:  הוא צריך להיות במסגרת חוק ההסדרים, כי הוא משפיע על אופן בניית תכניות התקציב והתקנות

רועי רווה:  מדובר פה בהליך טכני שצריך להיעשות עכשיו

נעמה לזימי:  תיתן דוגמה

רועי רווה: אם יש היום מספר תקנות בתוך תכנית משרד החינוך שכל אחת הולכת לרשות אחרת ואנחנו רוצים לעגן אותן למנהלי בתי ספר או לרשתות כאלו ואחרות, צריך לשנות באופן טכני - -     

נעמה לזימי: זו לא דוגמה

זאב אלקין: אם אני אלך היום לדיון בוועדת הכספים על תקציב משרד החינוך ואבקש לראות את הספר הכחול או את הספר הירוק עם התקנות, האם השינוי הזה כבר יופיע?     

רועי רווה: אי אפשר להטמיע שינויים - -     

זאב אלקין: אם אתם מביאים לאישור הכנסת תקציב שלא מתייחס לתיקון הזה, מה הבעיה שזה יעבור בנפרד ואחר כך תתקנו? ממילא מה שאת מביאים לאישור לא משקלל את השינוי הזה, בשונה מכל מיני סעיפים אחרים בחוק ההסדרים שהתקציב מראש בנוי על זה שהם מאושרים

רועי רווה:  גם בחוקים אחרים שמגיעים במסגרת חוק ההסדרים והמשמעות שלהם היא שינוי מבני או תקציבי כזה או אחר אי אפשר להטמיע ולהזין את המספר, את ההכנסה

רועי רווה:  בחוק שמייצר הכנסה אי אפשר להטמיע את ההכנסה עוד לפני שהחוק עבר

זאב אלקין: דווקא בחוק ההסדרים זה מה שאתם בדרך כלל עושים

רועי רווה: יש הבדל בין המסגרת לבין בניית התקנות בתוך אותו סעיף

נעמה לזימי: אתה לא נותן דוגמאות אמיתיות

נעמה לזימי:  תגיד לי איפה זה קורה בפועל

עידן רול: עוד לא הבנתי מה המטרה של הסעיף

רועי רווה: המטרה של הסעיף הזה בחוק היא לאפשר למנהלי בתי ספר להשתמש באופן יותר עצמאי בתקציבים שיש לבית הספר מטעם משרד החינוך ומטעם רשויות מקומיות

רועי רווה:  גובה התקציב לא ייפגע בשום צורה כתוצאה מהסעיף הזה אפילו לא בשקל אחד

רועי רווה:  מכיוון שוועדת החינוך היא ועדה שזה החוק היחיד שבו היא דנה, יש טווח זמן מאוד רחב, אין בכלל ציפוף

זאב אלקין:  יש לוועדת החינוך שבועיים-שלושה בשביל לדון

רועי רווה: הייתה שאלה לגבי הצורך והרלוונטיות

רועי רווה:  לדבר הזה יש נגזרות טכניות לאיך מתקצבים תקנות מסוימות, לשאלה אם אנחנו מצליחים לעגן לפי רשתות, לפי סוגי בתי ספר או רק לפי רשויות

רועי רווה:  הדבר הזה הוא מה שיאפשר לאותם מנהלים לקבל את אותה גמישות

שמחה רוטמן: אני חושב שקריטי שדבר כזה יהיה לפני שהתקציב מתפרסם, בייחוד כאשר מדובר בתקציב שמתקבל אחרי תחילת השנה

שמחה רוטמן:  ברגע שמחליטים שחלק מהסכומים כפופים לניהולו של מנהל בית הספר, החשב של המשרד חייב לדעת את זה בעת שעובר התקציב

נעמה לזימי: אתה אומר משהו לא הגיוני, כי 80% מסעיפי התקציב משנים תוך כדי

שמחה רוטמן: בוא נניח שיוחלט שמתוך תקציב משרד החינוך 80% נשאר בשליטת משרד החינוך ו-20% הולך לשליטת מנהלי בתי הספר, האם החשב של המשרד לא צריך לדעת את זה יום אחרי שעובר התקציב כדי לדעת כמה הוא יכול להעביר מתקנה לתקנה וכמה לא שלו? את הטענה שזה לא קשור לתקציב אני לא מצליח להבין

אופיר כץ:  אנחנו נחזור לסעיף הזה

אופיר כץ:  אנחנו עוברים לפסולת בניין

שגית אפיק: זה יעבור לוועדת הפנים בהליך חקיקה רגיל

שגית אפיק:  אנחנו עמדנו על הפיצול של זה בשלב של המו"מ המוקדם בשל המורכבות ובשל כך שאכן זה כבר הובא בפני הכנסת והכנסת קיימה ביחס לזה דיונים

שגית אפיק:  אתם מצביעים עכשיו על פיצול מהותי ועל הניתוב של זה לוועדת הפנים

אופיר כץ: מי בעד, מי נגד, מי נמנע?     

אופיר כץ: אושר

אופיר כץ: הסעיף פוצל ויעבור לוועדת הפנים

אופיר כץ:  חוק הבנקאות (תיקון – מתן שירות לגוף פיננסי)

איתי טמקין: גופים מחוץ למערכת הבנקאית שרוצים לפתוח חשבון בנק, נתקלים מידי פעם בקושי מול המערכת הבנקאית כי הם מהווים לבנקים תחרות

איתי טמקין:  חברת פיננסים בינלאומית, פינטק, שרוצה לעבוד בארץ, חייבת לעבוד דרך חשבון בנק ישראלי

איתי טמקין:  יש פה איזה שהוא ניגוד עניינים מובנה שהבנקים עלולים לא לרצות לפתוח לה חשבון בנק

איתי טמקין:  מה שאנחנו מציעים פה זה לעשות על הדבר הזה איזה שהוא אפקט מצנן כך שבנק שסירב לפתוח חשבון בנק לגוף פיננסי אחר, יצטרך לדווח על כך שהוא סירב לפתוח חשבון, לנמק למה הוא סירב לפתוח את אותו חשבון, כשאת כל הדיווח הזה הוא יעשה למפקח על הבנקים

נאור שירי: המפקח על הבנקים לא אמור להיות באינטרסים זהים לבנקים?     

איתי טמקין: לא, הוא מפקח עליהם

זאב אלקין: אם כבר הפוך

איתי טמקין: למפקח על הבנקים יש שני כובעים: יציבות המערכת הבנקאית ועידוד התחרות והצרכנות במערכת הבנקאית

איתי טמקין:  החוק הזה אמור לגרום לבנקים להסביר למה הם מנעו ממנו לפתוח חשבון

נאור שירי:  הם יכולים להסביר לו ב-1,001 סיבות שלא נוגעות לסעיף התחרות, אבל את זה אני שם בצד כי ידונו בזה

נאור שירי:  למה לוועדת הכלכלה ולא לכספים?     

נעמה לזימי: בנקאות זה בכלכלה

שגית אפיק: חוק הבנקאות (שירות ללקוח) זה חוק צרכני, הוא שייך לוועדה הכלכלה

עידן רול: המטרה ראויה, וכולם מכירים את החסמים בשוק, אבל למה זה צריך לעבור כחלק מחוק ההסדרים?     

איתי טמקין: אחת המטרות המרכזיות של חוק ההסדרים זה הוזלת יוקר המחייה במשק הישראלי ועידוד תחרות

איתי טמקין:  אם ייכנסו לפה חברות בינלאומיות שיצליחו להוזיל את השירותים הפיננסיים בישראל, אני חושב שכל האזרחים בהיבט של יוקר מחייה והכנסה פנויה ייהנו מזה

איתי טמקין:  הדרך לעשות את זה עוברת בחוקים כאלה

איתי טמקין:  אנחנו לא חושבים שנכון לחכות, אנחנו חושבים שחשוב להכות בנושא הזה, כי המערכת הפיננסית בישראל היא מהריכוזיות בעולם

איתי טמקין:  זה עוד צעד בכיוון של לטפל בדבר הזה

עידן רול: זה נשמע, לפי ניסיוני לפחות, חוק פשוט, חוק אחד שאין בו מורכבות, לכן אני לא מבין למה זה לא יכול לעבור כהצעת חוק ממשלתית

עידן רול:  זה נכון שיותר קל להעביר הכל בחוק ההסדרים, אבל זה בדיוק מה שרוצים להימנע ממנו

איתי טמקין: לפני רגע טענו פה שמה שמורכב צריך לצאת

עידן רול: כולם פה מכירים היטב את המנעד של מורכבות

עידן רול:  זו הצעת חוק פשוטה שיכול להביא שר הכלכלה, לכן אני לא מבין למה זה צריך להיות בחוק ההסדרים

עידן רול:  השיקול העליון בחוק ההסדרים הוא זיקה תקציבית, וזה יותר חשוב מכל שאר השיקולים שהוזכרו פה עד עכשיו

אופיר כץ: ההמלצה היא להעביר לוועדת הכלכלה

אופיר כץ:  מי בעד, מי נגד, מי נמנע?     

אופיר כץ: אושר

אופיר כץ: הסעיף אושר ויועבר לוועדת הכלכלה

אופיר כץ:  חוק הבנקאות (שירות ללקוח)

איתי טמקין: לפני שש שנים התחיל מהלך של הפרדת חברות כרטיסי אשראי מהמערכת הבנקאית

איתי טמקין:  במסגרת אותה הפרדה, נקבעו מספר הגנות על חברות כרטיסי האשראי אל מול המערכת הבנקאית

איתי טמקין:  מכיוון שהבנק מעביר לחברות כרטיסי האשראי את מרבית הלקוחות, נדרשת שורה של הגנות לחברות כרטיסי האשראי

איתי טמקין:  חלק מההגנות החלטנו לא להאריך, כמו את אותה הגנה של צמצום מסגרות אשראי שזכתה פה להמון ביקורת, וחלק מההגנות החלטנו להאריך

שגית אפיק: ההמלצה היא להעביר לוועדת הכלכלה ולהשאיר בחוק ההסדרים

אופיר כץ: מי בעד, מי נגד, מי נמנע?     

אופיר כץ: אושר

אופיר כץ: אושר ויועבר לוועדת הכלכלה

אופיר כץ:  שינוי אופן חישוב העמלות לפי כללי בנק ישראל

איתי טמקין: מדובר על תעריפון העמלות של בנק ישראל כלפי המערכת הבנקאית

איתי טמקין:  בנק ישראל קובע היום למערכת הבנקאית מה עמלת המקסימום שהיא יכולה לגבות על כל פעולה, אבל בלי שום היגיון הוא גם קובע לבנקים מה עמלת המינימום שהם יכולים לגבות על כל פעולה - מה שנותן אפשרות לבנקים לעשות תיאום מחירים בחסות אותו תעריפון

איתי טמקין:  אנחנו מציעים לבטל את קביעת עמלת המינימום כך שהבנקים יוכלו לגבות את המחיר הכי נמוך שהם רוצים

שגית אפיק: ההמלצה היא שהנושא של שינוי אופן חישוב העמלות לפי כללי בנק ישראל יעבור לוועדת הכלכלה ויישאר במסגרת הצעת חוק ההסדרים

אופיר כץ: מי בעד, מי נגד, מי נמנע?     

אופיר כץ: אושר

אופיר כץ: הסעיף אושר ויועבר לוועדת הכלכלה

אופיר כץ:  תיווך בביטוח ובחיסכון פנסיוני, סעיפים 16 עד 18

איתי טמקין: היום יש שלושה ערוצי הפצה מרכזיים לגופים מוסדיים ובתי השקעות

איתי טמקין:  גוף אחד זה שיווק ישיר - נציגים מתוך החברה מתקשרים ומנסים למכור את המוצרים שלהם

איתי טמקין:  ערוץ הפצה שני זה סוכני ביטוח שמייצגים את הלקוח ומנסים למצוא עבורו את המוצר הטוב ביותר ומקבלים את העמלה שלהם אך ורק מהגוף המוסדי, לא ישירות מהלקוח

איתי טמקין:  ערוץ הפצה שלישי הוא דרך יועצים פנסיוניים שמקבלים את העמלה שלהם מהלקוח, לא מהמערכת המוסדית ומבתי ההשקעות

איתי טמקין:  מה שקורה היום זה שכשהיועצים הפנסיוניים מתקשרים למערכת המוסדית, מידי פעם הגופים המוסדיים מפלים אותם במתן שירות

איתי טמקין:  היועצים הפנסיוניים שהלקוח משלם להם ולא המערכת המוסדית הם גופים שמייצגים רק את טובת הלקוח, אין להם שום אינטרס כספי מצד אחר, ולכן היינו רוצים לחזק אותם במערכת התיווך כדי שאנשים ישתמשו בשירות שלהם

איתי טמקין:  אחת הסיבות שאנשים לא משתמשים בשירות הזה היא כי המערכת המוסדית מדירה אותם, היא לא רוצה שהם יהיו ערוצי ההפצה שלה, היא מעדיפה להתקשר דרך סוכנים או בשיווק עצמי

איתי טמקין:  אנחנו רוצים לשכלל את השוק הזה, ליצור מצב שכל הגופים ידברו עם כל היועצים הפנסיוניים

משה סעדה: היועצים הפנסיוניים הם לא עוד גורם מתווך שמייקר עלויות לצרכן?     

איתי טמקין: הצרכן בשוק הזה צריך איזה שהוא מתווך, בין אם זה סוכן שיסביר לו, בין אם זה יועץ פנסיוני

איתי טמקין:  התיווך בעולם הביטוח והחיסכון הוא דבר שמקובל ונכון בכל העולם, כי הלקוח נמצא בעמדת נחיתות אל מול המערכת

נעמה לזימי: 	אפשר לוודא שאלה יהיו יועצים מוסמכים?     

איתי טמקין: זה הכל ברישיון

משה סעדה: ההצעה פה אומרת שהמוסדיים לא יוכלו להגיד "אנחנו לא עובדים מולך", הם חייבים לעבוד מול כולם

איתי טמקין: נכון, חובה לעבוד מול כולם

משה שמעון רוט: הבעיה היא בגישה הישירה של הבנק אל מול הלקוח

משה שמעון רוט:  הסוכן משקיע ארבע שנים כדי לקבל את הרישיון ופתאום הפקיד בבנק עושה את העבודה שלו

איתי טמקין:   הם מהווים פחות מאחוז אחד מהשוק הזה, הם לא תופעה רווחת

משה שמעון רוט:  זה צריך להיות מסודר כך שאותם סוכנים לא ייפגעו

משה שמעון רוט:  אם צריך סוכנים, צריך גם להגן עליהם

איתי טמקין: אנחנו חושבים שזה מקצוע נדרש שעוזר למערכת הפיננסית להתנהל בצורה טובה יותר, אבל זה הגיוני ותחרותי שגם יהיה גוף אחר שיוכל להסתכל ולראות אם הסוכן מביא את ההצעה הכי טובה ללקוח

איתי טמקין:  אני לא צריך לעשות מסך ברזל בין הסוכן ללקוח ולא לתת לאף אחד להיכנס ולראות מה קרה שם

איתי טמקין:  זה סביר שהמערכת הבנקאית יכולה להיכנס, לראות מה ההצעה ולחפש הצעה טובה יותר בעולמות האלה

משה שמעון רוט: עדיין צריך לעשות תחרות הוגנת בנושא

איתי טמקין: בסוף המטרה היא אחת: שהלקוח יקבל את השירות הטוב ביותר ואת המחיר הטוב ביותר

איתי טמקין:       אני עובר לסעיף 17

איתי טמקין:  מה שקורה היום זה שבדוח הביצועים של הפנסיה אני רואה את התשואה  בניכוי העמלה שהגוף המוסדי גבה ממני

איתי טמקין:  מה שאנחנו מציעים בסעיף 17 זה שהלקוח יהיה חשוף לסכום שהסוכן קיבל בגין התיק שלו

איתי טמקין:  אנחנו סבורים שהשינוי הזה יאפשר ללקוחות לדרוש שירות יותר טוב מסוכני הביטוח ולדעת להשוות בין סוכן ביטוח כזה או אחר

איתי טמקין:  אתמול בערב, לבקשת היושב ראש, שר האוצר קיים שיחה עם לשכת סוכני הביטוח והוחלט שהנושא הזה לא יקודם במסגרת חוק ההסדרים

שרון ניר: למה הוא לא יקודם אם הוא כל כך חיוני?       

איתי טמקין: אני עובר לסעיף 18

איתי טמקין:  אנחנו רוצים ליצור תחרות בעולם התיווך בביטוח שבו הסוכנים הם השחקן המרכזי

איתי טמקין:  אנחנו רוצים לאפשר ללקוח לקבל עוד הצעות בתחום הזה, לכן אנחנו רוצים לאפשר לשני בנקים קטנים שמחזיקים עד 10% מגובה השוק לראות את התיק הביטוחי של הלקוח על מנת לשפר עבורו את ההצעה בתחום הביטוח האלמנטרי

איתי טמקין:  שני הבנקים המרכזיים שביקשו להיכנס לעולם הזה הם הבנק הדיגיטלי וואן זירו והבנק הבינלאומי

איתי טמקין:  קיבלנו גם בקשות מבנקים יותר גדולים להיכנס, אבל אנחנו לא חושבים שזה המקום לעשות את זה

איתי טמקין:  מכיוון שאנחנו רוצים לראות שהשינוי הזה אפקטיבי ונותן הצעות ערך טובות יותר ללקוח, אנחנו מתחילים בסגמנט קטן יותר של השוק

איתי טמקין:  יש פה צעד שיש בו פוטנציאל להביא הצעות ערך טובות יותר ללקוח ויעודד תחרות בתוך המערכת הבנקאית

איתי טמקין:  אנחנו נותנים סמכות לשר האוצר, ככל שהוא יראה שהבנקים פה משתמשים בכוח הזה בצורה לא נכונה, מייקרים עלויות ללקוח או עושים נזק עבור הלקוח, לצמצם את היקף הבנקים מ-10% ל-5% באישור של הכנסת

אריאל קלנר: יש פה נושא מאוד מורכב

אריאל קלנר:  כולם מדברים על תחרות, על להוזיל עלויות ללקוח, שזה מצוין, הכוונה מצוינת, אבל אנחנו צריכים לוודא שזה באמת קורה

אריאל קלנר:  אם בסוף הבנקים הקטנים האלה שייכנסו יחסלו את ענף סוכני הביטוח, אנחנו בסוף נגיע למצב של חוסר תחרות, אנחנו נגיע למצב של עלויות גבוהות יותר ללקוחות

אריאל קלנר:  מכיוון שהדבר הזה צריך להיבחן בצורה רצינית, אני מציע לפצל את זה מחוק ההסדרים ולדון בזה כחוק נפרד

עידן רול: אני מחזק את חבר הכנסת קלנר

איתי טמקין: לנו נמסר שהושגו הסכמות עם לשכת סוכני הביטוח כל עוד זה יישאר עד 10%

זאב אלקין: הייעוץ המשפטי המליץ בצורה חד משמעית לפצל את הנושאים בסעיפים 16,17 ו-18

זאב אלקין:  אם הייעוץ המשפטי מציע בצורה כל כך חד משמעית לפצל את שלושת הנושאים, אני חושב שנכון לפצל, בלי להיכנס לשאלה אם ההסדר הוא נכון או לא

איתי טמקין: בסעיף 18 יש גם התייחסות לעולם אחר בתוך עולם התיווך והביטוח

איתי טמקין:  מה שקורה היום זה שחלק מעולם הסוכנויות מוחזק על ידי יצרני ביטוח

איתי טמקין:  כמעט בכל המקרים שסוכנויות מוחזקות על ידי הבעלים הנטייה היא למכור הרבה יותר מוצרים של חברת האם שלהם - מה שמייצר ניגוד עניינים מובנה בתוך המבנה הזה

איתי טמקין:  אנחנו מציעים לאסור בשנה וחצי הקרובות רכישות ומיזוגים נוספים לתוך המבנה הזה, אנחנו מציעים להשאיר את המצב כרגע כמות שהוא, לא להחמיר ולא להורות על הפרדה, ולהקים ועדה ממשלתית שתביא לכנסת פתרון קבוע בתחום הזה

ינון אזולאי: מה זו הוועדה שכרגע קיימת?       

איתי טמקין: הקמנו עכשיו ועדה במשרד האוצר

ינון אזולאי: היא עובדת?     

איתי טמקין: בימים אלה היא מתחילה לעבוד

איתי טמקין:  התפקיד של הוועדה הזאת הוא לתת את הפתרון ארוך הטווח

איתי טמקין:  הסכנה במצב שבו אתה מקים ועדה זה שבשנה וחצי הקרובות המצב רק יוחמר

ינון אזולאי: אז למה שלא תצביע על זה בחוק ההסדרים?      

איתי טמקין: אם יש נושא אחד שהוא קריטי מבחינת לוחות זמנים, זה הנושא הזה

איתי טמקין:  ברור שברגע שהממשלה הכריזה שהיא דנה בנושא השוק רק יחמיר את התופעה הזאת, לכן נדרשת הקפאת המצב בחקיקה

ינון אזולאי: אם לא תביא את זה עכשיו בחקיקה, האם המצב לא יוקפא?     

איתי טמקין: לא, הוא לא יוקפא

ינון אזולאי: למה לא? מה מתנהל בשוק?     

איתי טמקין: יש מיזוגים ורכישות בתוך גופים מוסדיים

איתי טמקין:  הדבר הזה מבחינת לוחות זמנים של הסדרים הוא קריטי עבורנו

שגית אפיק: להבדיל מתיווך

איתי טמקין: להבדיל מכל הסעיפים פה

איתי טמקין:  בעניין הזה יהיה נזק ממשי אם הליך החקיקה לא יסתיים בזמן

אופיר כץ: מה קורה אם מעבירים את זה לוועדה ובסוף חברי הכנסת מחליטים שלא לקדם את זה?     

איתי טמקין: הכנסת תחליט אם כן או לא

איתי טמקין:  אם היא תחליט שלא לקבל, הממשלה תצטרך לגנוז את הליך הבחינה

שגית אפיק: בהרבה מקרים בהם ועדת כנסת מסוימת התבקשה להקפיא מצב קיים על מנת שהממשלה תבחן אותו, בסוף הממשלה הביאה הסדר אחר לגמרי ויצא שהוועדה חוקקה חקיקה שהיא לא רלוונטית

איתי טמקין: אם לא נעשה את זה, נצטרך לבוא לפה עוד שנה וחצי ואז נעמוד בפני שוקת שבורה

עידן רול: הכנסת לא הוקמה היום או אתמול, היה לה זמן לעשות את זה

עידן רול:  זה שהממשלה לא הביאה את זה לחקיקה לא אומר שזה צריך להיות בחוק ההסדרים

אוהד מעודי: בשנתיים האחרונות יש עלייה מאוד משמעותית של בקשות לביצוע מיזוגים מצד גופים מוסדיים ורכישות של סוכנויות

אוהד מעודי:  יש לנו שיקול דעת על מנת לבחון כל מקרה לגופו ובמקרים מסוימים גם לייצר מגבלות על מנת שלא יהיו הטעיות של אותה סוכנות כלפי המוצרים של חברת האם

אוהד מעודי:  הדבר פה מאוד משמעותי ונדרש, כי כבר עכשיו אנחנו עוסקים בנושא הזה בשטח ולא תמיד זה פועל לטובת הצרכן

אוהד מעודי:       בכל השינויים האחרים שנדרשים פה יש בשורה מאוד משמעותית לצרכנים, כמו הנושא של שיקוף עמלות שאין סיבה שהלקוח לא ידע על מה הוא משלם במסגרת השירות לאותו סוכן

אוהד מעודי:  אנחנו סבורים שזה יגביר את התחרות, את השקיפות, וגם יכול להשפיע לטובה על המחיר ועל השירות

עידן רול: למה לא קידמתם חקיקה במקביל להחלטה על הקמת הוועדה? למה עכשיו אתם אומרים לנו שאין זמן ושזה צריך לעבור בחוק ההסדרים?     

איתי טמקין: הדרך הכי מהירה לייצר כרגע חקיקה היא דרך חוק ההסדרים

עידן רול: אם ידעתם שיש פה החלטת ממשלה שעשויה לייצר תגובה בשוק, למה לא קידמתם חקיקה ביום קבלת ההחלטה הזאת?     

זאב אלקין: מתי? ההחלטה התקבלה ב-3 בפברואר

זאב אלקין:  אם הוא היה מקדם חקיקה רגילה, זה היה לוקח לו יותר זמן

עידן רול: חבר הכנסת אלקין, קידמנו פה כמה פעמים הצעות חוק בשבועיים

זאב אלקין: לזה לא היה נוסח ממשלתי

עידן רול: הכנסת לא אמורה להיות השרברב של החלטות ממשלה שעוברות בלי חקיקה תואמת

שרון ניר: אולי הפתרון הוא לתחום את זמן עבודת הוועדה או הצוות הבין משרדי

איתי טמקין: תחמנו את זה

שרון ניר: לכמה זמן?     

איתי טמקין: כל החוק הזה מדבר על הוראת שעה לשנה וחצי, עד סוף שנת 2024, שזה אומר שאנחנו צריכים לבוא עם פתרון הקבע איפה שהוא באמצע שנת 2024

איתי טמקין:  עשינו כאן משהו מאוד מידתי, הקפאנו את המצב למשך שנה וחצי

איתי טמקין:  בלי החלק המשלים הזה אנחנו נעמיד אתכם, חברי הכנסת, בעוד שנה וחצי בפני שוקת שבורה, בפני מצב שכבר כל השוק התעצב לפני שהמחוקק החליט מה הוא רוצה לעשות עם השוק הזה

שרון ניר: 	האם שנה וחצי זה זמן מידתי לעבודת הוועדה הבין משרדית או שאפשר לקצר את זה?     

איתי טמקין: יש הרבה שחקנים שיש להם מה להגיד בנושא ויש להם אינטרסים בנושא, אם זה הגופים המוסדיים עצמם שחושבים שזה לגיטימי שהם יחזיקו סוכנויות, אם זה הסוכנים עצמם

אופיר כץ: אתה מדבר פה על שינוי גדול שאתה מצפה מאיתנו, חברי הכנסת, לקיים בו דיון אחד או שניים ולהעביר אותו

איתי טמקין: זה לא מה שאמרתי

שגית אפיק: אפשר לסכם עם יושב ראש ועדת הכספים שיתחיל את הדיונים במסגרת חוק ההסדרים

שגית אפיק:  אם הוא יסיים אותם בפרק הזמן שיש לו לדון בחוק ההסדרים, אפשר יהיה להחזיר את זה לחוק ההסדרים

איתי טמקין: חבר הכנסת כץ, אנחנו עושים בדיוק את המצב ההפוך ממה שתיארת קודם

איתי טמקין:  אנחנו לא מבקשים מהכנסת לחוקק את הפתרון ארוך הטווח, אלא אומרים שנדרשת עכשיו הקפאת מצב

איתי טמקין:  אם הכנסת לא תעשה את הקפאת המצב, היא הופכת את עצמה ללא רלוונטית

שגית אפיק: אני מציעה לפצל את זה ולאפשר לחבר הכנסת גפני ולחברי ועדת הכספים להתחיל את הדיונים האלה במסגרת החקיקה של חוק ההסדרים

שגית אפיק:  ככל שתקבלו נתונים שמוכיחים את צדקת הטענה של משרד האוצר שעל פניו נשמעת לי נכונה - -     

אוהד מעודי:  היא נכונה, ואני אומר את זה כמי שאחראי על רישוי סוכנים

אוהד מעודי:  בשנתיים האחרונות יש עלייה משמעותית

שגית אפיק: תיתן מעט קרדיט גם לחברי הוועדה שיוכלו לדון בזה ולהשתכנע שהיא אכן נכונה

שגית אפיק:  ככל הנראה היא נכונה

איתי טמקין: אם הוא לא מספיק, ולא משנה באיזה לוח זמנים, כבר איחרנו את הרכבת, לכן אנחנו מבקשים לאפשר את לוח הזמנים הכי מהיר

איתי טמקין:  יש פה נזק מהותי אם מוציאים את זה מחוק ההסדרים, כי זה בוודאות יעכב את ההליך

איתי טמקין:  אנחנו מבקשים לא לפצל את הדבר הזה מתוך חוק ההסדרים, זה יהיה נזק אמיתי לתהליך

משה גפני: אנחנו נתחיל את הדיונים

משה גפני:  אם נגיע למסקנה שאפשר להשלים את זה, נשלים את זה, ואם לא,  נאמר שאי אפשר ואז ממילא זה לא יהיה בחוק ההסדרים

שגית אפיק: האם אתם מקבלים את זה שסעיף 36 שעוסק באיסור על סירוב בלתי סביר להתקשרות של גוף מוסדי עם יועץ פנסיוני יישאר במסגרת חוק ההסדרים?     

זאב אלקין: אתם המלצתם על פיצול

שגית אפיק: אנחנו חשבנו שזה דיון שמורכב לעשות אותו במסגרת הצעת חוק הסדרים, לכן המלצנו לפצל

רועי רווה: היו הסכמות עד אתמול, אחרי שיח רציני ומקצועי בין שר האוצר לבין לשכת סוכני הביטוח, אבל מכיוון שהבוקר דברים השתנו, אנחנו מבקשים שיינתן עוד זמן כדי להמשיך את השיח

אופיר כץ: אנחנו נגיש רביזיה על זה

אופיר כץ:  בינתיים תעבירו נתונים לח"כים, תשכנעו אותם

אופיר כץ:  אם כן, נפתח את הרביזיה לדיון מחדש

שגית אפיק: אנחנו מדברים על פיצול של נושאים מס' 16,17 ו-18

שגית אפיק:  סעיף 36 - פיצול אחד, סעיף 37(2), 37(3), 37(5) ו-38 - פיצול שני, סעיף 39 עד 40 - פיצול שלישי, ו-37(4) ו-41 - פיצול רביעי

שגית אפיק:  נושא מספר 16 - איסור על סירוב בלתי סביר להתקשרות של גוף מוסדי עם יועץ פנסיוני – אתה מפצל ומעביר לוועדת הכספים להליך חקיקה רגיל

אופיר כץ: מי בעד, מי נגד, מי נמנע?     

אופיר כץ: אושר

אופיר כץ: פוצל והועבר לוועדת הכספים

אופיר כץ:  אני מבקש רביזיה

זאב אלקין: אני מצטרף לרביזיה

שגית אפיק: נושא מספר 17, סעיפים 37(2) ו-37(3) – עמלות – אתה מפצל ומעביר לוועדת הכספים

אופיר כץ: מי בעד הפיצול והעברה לוועדת כספים, מי נגד, מי נמנע?     

אופיר כץ: אושר

אופיר כץ: הסעיף יפוצל ויועבר לוועדת הכספים

שמחה רוטמן: רביזיה

שגית אפיק:  את 18 אנחנו מחלקים לשני חלקים

שגית אפיק:  סעיפים 39 עד 40 – תיווך בעסקאות במוצרי ביטוח אלמנטרי על ידי בנק בעל היקף פעילות – אתה מפצל ומעביר לוועדת הכספים

אופיר כץ: מי בעד, מי נגד, מי נמנע?     

אופיר כץ: אושר

אופיר כץ: הסעיף אושר ויפוצל לוועדת הכספים

שמחה רוטמן: רביזיה

אופיר כץ: הכפפת סוכנויות ביטוח בידי גופים מוסדיים או גופים הקשורים להם

שגית אפיק: מדובר על לפצל את סעיפים 37(1) ו-41 ולהעביר לוועדת הכספים

אופיר כץ: מי בעד, מי נגד, מי נמנע?     

אופיר כץ: אושר

אופיר כץ: הסעיף אושר ויפוצל לוועדת הכספים

אופיר כץ:  אני מגיש רביזיה

אופיר כץ:  אנחנו עוברים לצמצום מסגרות האשראי

איתי טמקין: זה מתחבר למה שהסברנו קודם על ההגנות של חברות כרטיסי אשראי מול המערכת הבנקאית

איתי טמקין:  מדובר פה בהגנת ינוקא שנמצאה כלא אפקטיבית

שגית אפיק: זה נשאר בחוק ההסדרים

שגית אפיק:  מדובר בשינוי צרכני, לכן ההמלצה היא להעביר לוועדת הכלכלה

אופיר כץ: מי בעד, מי נגד, מי נמנע?     

אופיר כץ: אושר

אופיר כץ: אושר ויועבר לוועדת הכלכלה

אופיר כץ:  אנחנו עוברים לייבוא מוצרי מזון

גל ברנס: מדובר בשני חוקים שהמטרה שלהם היא להוריד את יוקר המחייה בנושא המזון, להתאים את החקיקה בישראל שתהיה כמה שיותר דומה לחקיקה באירופה, ולייצר הסדרי אכיפה מתאימים כדי שמשרד הבריאות יוכל לאכוף בצורה דומה

נעמה לזימי: אין זיקה ישירה לתקציב

נאור שירי: במה זה מוריד את יוקר המחייה?     

גל ברנס: העיקרון הוא שמה שטוב לאירופה גם טוב לישראל

גל ברנס:  חלק מהחקיקה כבר נעשתה ואומצו דירקטיבות אירופיות כך שיהיה אפשר להרים מוצר מהמדף באירופה ולהביא אותו לישראל באופן זול וללא כל מיני תקנים מיוחדים וייחודיים לישראל שמפריעים לייבוא

גל ברנס:  עיקר החוק עוסק בהסדרי אכיפה של משרד הבריאות בנושא הזה - אנחנו בעצם מפסיקים לאכוף בנמל ועוברים לאכוף בשווקים

גל ברנס:  אם עד עכשיו עצרנו כל יבואן בנמל, עכשיו משרד הבריאות ילך לסופרים, ידגום את המוצרים ויבדוק אותם, כאשר לדבר הזה הוא צריך הסדרי אכיפה מתאימים

נאור שירי: לא הבנתי למה זה מוריד את יוקר המחייה

גל ברנס: כי בכך שאנחנו חוסמים את הייבוא יש פה פחות תחרותיות ויותר ריכוזיות

נאור שירי: אתה לא חוסם ייבוא, אתה מעביר את האכיפה

גל ברנס: כשאנחנו עוצרים משלוח בנמל, המשלוח נתקע בנמל למספר ימים והוא צריך לשלם על מכולות, על בירוקרטיות, על עיכובים - מה שמייקר את המחיר לצרכן

גל ברנס:  ברגע שאנחנו נותנים לו להכניס את המוצר ישר לשוק ואוכפים בשווקים, אנחנו עוצרים את כל הבירוקרטיה ואת התור בנמל

נאור שירי: מי שבודק בנמל זה משרד הבריאות?     

גל ברנס: כן

אריאל קלנר: גם בנמל הם בודקים את זה מדגמית

נאור שירי: כשאתה בודק בנמל באופן מדגמי, כוח האדם שאתה צריך הוא הרבה יותר מצומצם מאשר כשזה בתפוצה רחבה

נאור שירי:  האם יש הוספת תקנים במשרד הבריאות לשם אכיפה של הדבר הזה?     

גל ברנס: כן, נוספו כבר בתקציב הקודם

נעמה לזימי: מה צפי הפגיעה ביצרנים מקומיים?     

גל ברנס: 	מטרת הרגולציה היא לא להגן על יצרנים מקומיים

גל ברנס:  אם רוצים להגן על יצרנים מקומיים, יש בשביל זה מכסים ודברים כאלה ואחרים

גל ברנס:  גם התעשיינים תמכו ברפורמה

נאור שירי: כמה פקחים הוספו?     

ינון אזולאי: הרפורמה שהייתה בחוק ההסדרים הקודם הוצאה משם

גל ברנס: זה לא הוצא

גל ברנס:  ההסדר שמוצע פה הוא הסדר משלים - עיקרו הוא עניין האכיפה

גל ברנס:  כרגע משרד הבריאות צריך ליישם את הדבר הזה בלי אכיפה

גל ברנס:  הוא מיוזמתו הסכים להכניס את הרפורמה לתוקף על אף שאין לו את כל הסדרי האכיפה המתאימים

נאור שירי: מה העמדה של הייעוץ המשפטי?     

שגית אפיק: 	אנחנו חושבים שאם התחלתם בהליך חקיקה נפרד, אין שום סיבה שתריצו משהו לתוך חוק הסדרים ותעמיסו על ועדת הבריאות שהיא ועדה עמוסה וחשובה גם כך

שגית אפיק:  לא הצלחנו כל כך להבין מה הדחיפות של העניין הזה, למה לא לקדם נדבכים נוספים של רפורמה

גל ברנס:  הסעיפים שאושרו בפעם הקודמת בוועדת הכלכלה היו סעיפים שיצרו את ההקלות הרגולטוריות בלי שהיו בהם הסדרי אכיפה מתאימים

גל ברנס:  בגלל שלא היו הסדרי אכיפה שידעו להתמודד עם הדבר הזה, נעשתה עבודת מטה בשנה האחרונה כדי לייצר - -     

אופיר כץ: למה לא הבאתם את זה ביחד?     

שגית אפיק: תמיד בחוק ההסדרים נופלים הסדרים, בין אם אלה הסדרי אכיפה, בין אם אלה עיצומים כספיים ששכחו להוסיף כמו בחוק הכשרות בפעם הקודמת

גל ברנס: לא שכחו כלום, זה נעשה במודע ובהסכמה

גל ברנס:  נכתב בדברי ההסבר של החוק שהוגש לכנסת שמדובר בהסדר שיושלם בהמשך

אופיר כץ:  זה שזה נכתב בדברי ההסבר לא הופך את זה לדבר נכון ולתהליך ראוי

עידן רול: ואז הממשלה תיפול ולא ישלימו את ההסדר

עידן רול:  ככה נוצרות לקונות

שגית אפיק: האם בחוק ההסדרים הקודם גם כתבתם שההשלמה של העיצומים בחוק הכשרות תהיה בחוק ההסדרים הבא? זאת הייתה התכנית מלכתחילה?     

עידן רול: רק על זה מגיע לכם שזה לא יעבור

עידן רול:  זאת עזות מצח

תמר לוי בונה: יש כאן משהו שעשינו בכנסת הקודמת שאמור להקל על יוקר המחייה ויאפשר ייבוא משמעותי

תמר לוי בונה:  יש כאן הסדר שמוסיף את הבקרה הבריאותית על הדבר הזה

אופיר כץ: הוא לא מוסיף בקרה, כי לא הייתה בקרה

אופיר כץ:  אני לא מצליח להבין למה זה דחוף עכשיו

תמר לוי בונה: הכנסת חרתה על דגלה את הורדת יוקר המחייה

תמר לוי בונה:  זה חלק מהמהלכים של הממשלה להורדת יוקר המחייה

תמר לוי בונה:  זה מאוד קשור לחוק ההסדרים, כי חוק ההסדרים אמור לסייע, אמור לעשות הסדרים למשק שיטיבו את התחרות במשק, יטיבו את הרגולציה

עידן רול: אני מסכים עם היושב ראש, זה באמת לא תואם את המצופה מחוק הסדרים

גל ברנס: אם למשרד הבריאות לא יהיו הסדרי אכיפה, הוא יעצור את הרפורמה ולא נוכל לייבא לישראל בהתאם לרפורמה שעברה

ינון אזולאי: עד היום אתה מייבא?     

גל ברנס:   כן, זה נכנס ב-1 בינואר לתוקף

ינון אזולאי: אז תחכה עוד חודש-חודשיים כדי לסיים את זה בהליך חקיקה רגיל

גל ברנס: משרד הבריאות אמר שהוא לא מוכן

גל ברנס:  לו יש את הסמכות לעצור את הדבר הזה בצו

גל ברנס:  מרוב הדחיפות של הדבר הזה הם הביאו לוועדת הבריאות צו מקדים

גל ברנס:  יש פה דחיפות מאוד מאוד גדולה

עדה מימון: זה כבר פעם שלישית שרוצים להביא את זה במסגרת חוק ההסדרים

עדה מימון:  הרפורמה הזאת היא משהו מאוד משמעותי שצריך לעשות בכובד ראש

עדה מימון:  כל פעם כשזה מגיע בחוקי ההסדרים, ההסדר הוא לא שלם ואנחנו נאלצים להגיע אחרי שנה וחצי כדי לנסות להשלים אותו

עדה מימון:  הרפורמה כבר נכנסה לתוקף

עדה מימון:  ההסדרים של הייבוא, הייבוא המקביל והמסלולים לפי אירופה כבר נכנסו לתוקף

עדה מימון:  פה זה בעיקר העניין של האכיפה והעיצומים הכספיים, לכן אין שום סיבה שזה ייעשה במסגרת חוק ההסדרים

גל ברנס: 	יש הסמכה לשר הבריאות לעצור את הרפורמה

גל ברנס:  אמר מנכ"ל משרד הבריאות בממשלה שאם אנחנו לא יודעים להביא הסדרי אכיפה הוא יעצור את הדבר הזה

גל ברנס:  אני חושב שזו פגיעה גדולה ביוקר המחייה

שמחה רוטמן: מדובר פה במשהו שיש לו השפעה ישירה על יוקר המחייה והוא בדרך כלל מטופל במסגרת חוק ההסדרים

שמחה רוטמן:  בחוק ההסדרים הקודם היו דברים עם זיקה פחות ישירה ליוקר המחייה, אפילו רפורמות חדשות שמייקרות את יוקר המחייה כמו רפורמת הכשרות

שמחה רוטמן:  פה יש משהו שהוא בזיקה ישירה ליוקר המחייה, קשור באופן ישיר לתכנית הכלכלית, לכן אני לא רואה שום הצדקה לפצל את זה

שמחה רוטמן:  אולי כדאי לשמוע את נציגי משרד הבריאות, הם מבינים את הזיקה הישירה

נאור שירי: אני רק מזכיר שהצו שאושר להם אושר לשנתיים

פנינה אורן שנידור: משרד הבריאות אימץ רגולציה אירופית בחוק ההסדרים הקודם שנכנסה לתוקף ב-1

פנינה אורן שנידור: 1

פנינה אורן שנידור: 2023

פנינה אורן שנידור:  הרפורמה שעברה בחוק ההסדרים הקודם נועדה לאפשר להביא מוצרים מחו"ל למדינת ישראל עם רגולציה אירופית

פנינה אורן שנידור:  מפאת לוחות הזמנים הלחוצים של חקיקת ההסדרים הקודמת, נקבע במפורש שעל היעדים האירופיים לא תחול אכיפה

פנינה אורן שנידור:  צריך לזכור שמדובר ברגולציה על בטיחות מזון - נושא של שאריות חומרי הדברה, מיקרו ביולוגיה ומזהמים כימיים

פנינה אורן שנידור:  משרד הבריאות הלך למהלך תקדימי של אימוץ דין אירופי על מנת להקל על התעשייה ולהגביר את התחרות במדינת ישראל, זאת מבלי שיש לו אפשרות לבצע אכיפה

פנינה אורן שנידור:  כעת, על מנת שנוכל להמשיך ולאמץ רגולציות אירופיות ולהבטיח את בריאות הציבור, אנחנו חייבים את המהלך המשלים שיאפשר לנו לבצע אכיפה על אותן הוראות שאימצנו

שגית אפיק: אבל יש לכם כבר תזכיר שפרסמתם באפריל 2022 שאתם יכולים להתקדם איתו, אז למה זה צריך לבוא בחוק ההסדרים? תקינה אירופית היא דבר חשוב, אין ספק, אבל זה מסוג הדברים שאפשר לעשות בהליך חקיקה רגיל

פנינה אורן שנידור: 	התחלנו בתהליך החקיקה הרגיל ערב ההסדרים, אבל אחרי שהגשנו את התזכיר להערות הציבור הממשלה נפלה

פנינה אורן שנידור:  זאת הסיבה שאנחנו מחברים את זה כאן בתיקונים

פנינה אורן שנידור:  אני לא רואה סיבה למה להשאיר אותנו כרגע בלי יכולת אכיפה

משה גפני: מדובר על רפורמה בייבוא מזון, ונשאלת השאלה אם זה מוזיל את יוקר המחייה, אם צריך להביא את זה מבלי שמתקיים דיון רציני בחקיקה רגילה

משה גפני:  סיעת יהדות התורה אמרה בהסכמים הקואליציוניים שהיא לא מסכימה לרפורמה בגלל הפגיעה בחקלאות

גל ברנס:  פה יש הסכמה

משה גפני: אני מדבר באופן כללי

משה גפני:  אנחנו מדברים פה על תהליך שנוי במחלוקת שמצריך דיון אמיתי

משה גפני:  אנחנו חושבים שהרפורמה הזאת לא טובה וצריך לעשות אותה אחרת לחלוטין כדי באמת להוזיל את יוקר המחייה

משה גפני:  הרפורמה הזאת הייתה הפתרון הזול והקל ביותר לממשלה הקודמת

משה גפני:  אני לא רוצה להגיד שמשרד הבריאות לא צריך להיות מעורב בעניין, אבל זה לא צריך להיות דיון במסגרת חוק ההסדרים

משה גפני:  אנחנו כבר פעם שלישית דנים בזה

משה גפני:  זה צריך להיות מפוצל מחוק ההסדרים, כדי שאפשר יהיה לדון בזה בחקיקה רגילה

משה גפני:  אנחנו לא ניתן שיפגעו בחקלאים

משה גפני:  משרד האוצר פוגע בהם כל הזמן

גל ברנס: סעיף 15 בכלל לא עוסק בנושא החקלאות

משה גפני: עוסק

משה גפני:  למה אתם מביאים את זה עכשיו? תביאו את זה בחקיקה רגילה

גל ברנס: לסעיף 50 לא התקבלו התנגדויות מהחקלאים או מהציבור

גל ברנס:  זה סעיף שעוסק בהארכת ימי התוקף למוצרים

גל ברנס:  כמו שיצרן קובע את ימי התוקף בביסלי ובבמבה, כך הוא יקבע את ימי התוקף בבשר, דגים, והדבר הזה אמור להוריד משמעותית את יוקר המחייה

ינון אזולאי: תסביר לי איך זה יוריד את יוקר המחייה אם הוא יקבע את התוקף

גל ברנס:  מי שקובע את ימי התוקף היום זה משרד הבריאות, כשימי התוקף מקוצרים ביחס למה שמקובל בעולם

גל ברנס:  המשמעות של ימי תוקף מקוצרים זה שצריך להטיס לפה דברים במטוסים במקום להביא באניות - מה שמייקר את הכל

ינון אזולאי: אתה רוצה שיצרן יאריך את התוקף?     

גל ברנס: כן, וכך יהיה פחות פחת למוצר

ינון אזולאי: 	ואז יהיה יותר זול?     

גל ברנס: יכול להיות יותר זול

ינון אזולאי: לא, זה לא יהיה יותר זול, כי כשהתוקף יותר קצר, ממהרים לגמור את זה ושמים את זה במבצעים

גל ברנס: דבר נוסף, משרד הבריאות מציע להוציא את עצמו מהפיקוח הכפול שיש היום על מוצרים ולהשאיר רק את משרד החקלאות כגורם מפקח

גל ברנס:  בדיון שהיה השבוע בוועדת הכלכלה הסבירו נציגים למה ימי התוקף זה נושא חשוב שיוריד את יוקר המחייה

תמר לוי בונה: הפחתת בירוקרטיה והפחתת רגולציה על מנת להוריד ולהוזיל את המחירים בישראל, זה משהו שהוא חלק אינהרנטי לכל חוק הסדרים

תמר לוי בונה:  מה שיש כאן לא שונה מדברים אחרים שאושרו בעבר בחוק הסדרים, זה רק ממשיך את הקו של להוזיל את המחירים

שגית אפיק: העמדה שלנו ביחס ל-15 היא שנכון יותר שהוא ייעשה בהליך חקיקה רגיל, ולו רק בגלל שהוא החל כבר בהליך חקיקה רגיל

שגית אפיק:  אני לא רואה סיבה להכליל אותו בהצעת חוק הסדרים, מה גם שזאת הפעם השלישית שאתם מביאים לנו השלמה לרפורמה

שגית אפיק:  זה מראה שהעבודה בחוק ההסדרים היא עבודת הכנה בעייתית

גל ברנס: לא הובא לפה שום דבר פעם שלישית

גל ברנס:  ישר אחרי חוק ההסדרים הקודם התפרקה הממשלה, לא היה אפשר לדון בכנסת

עדה מימון: הרפורמה של המזון הייתה בחוק ההסדרים של 2017

גל ברנס: זאת רפורמה שעסקה במזון רגיל

גל ברנס:  מאז למדו את החומר, עשו עוד פעם דיונים

גל ברנס:  אנחנו היום חמש שנים אחר כך, אנחנו לא יום אחר כך, לכן זה לא משהו שהתפספס

נעמה לזימי:    זה לא צריך לקרות בחוק הסדרים

פנינה אורן שנידור: יש פגיעה בבריאות הציבור ככל שלא מסדירים את העניין

שמחה רוטמן: אני לא מצליח להבין איך סוגיה שיש לה זיקה ישירה ליוקר המחייה לא שייכת לחוק ההסדרים

שגית אפיק: אין לה זיקה ישירה ליוקר המחייה

שגית אפיק:  הזיקה התקציבית הייתה בחוק ההסדרים הקודם

שגית אפיק:  הרפורמה הזאת כבר נחקקה

שגית אפיק:  עכשיו מבקשים לעשות השלמות שאין להן זיקה תקציבית ישירה

עידן רול: השלמות יכולות להיות בחקיקה רגילה

שגית אפיק: חד משמעית

אופיר כץ: אני מציע לא לפצל את סעיף 15

שגית אפיק: נושא 15, סעיפים 30 עד 35 בהצעת החוק - תיקון של חוק הגנה על בריאות הציבור (מזון) - אתה מציע להעביר לוועדת הבריאות, בניגוד להמלצת הייעוץ המשפטי לכנסת והייעוץ המשפטי לוועדת הבריאות

אופיר כץ: מי בעד, מי נגד, מי נמנע?     

אופיר כץ: אושר

אופיר כץ: אושר ויועבר לוועדת הבריאות

זאב אלקין: רביזיה

אופיר כץ: אנחנו עוברים לסעיף 27

שגית אפיק: רפורמת התמרוקים, שגם היא נחקקה בחוק ההסדרים לשנים 2021 - -        

גל ברנס: שוק התמרוקים בישראל הוא שוק מאוד ריכוזי שנשלט על ידי יבואניות מועטות

גל ברנס:  במטרה לפתוח אותו לייבוא ולתחרות מוצע שכל מה שטוב לאירופה יהיה גם טוב לישראל

גל ברנס:  ככל ושר הבריאות יקדם תקנות שחורגות מהרגולציה המקובלת באירופה, ההליך יבוצע בהתאם להסדר שכבר קיים היום בחוק – הוא יגיע לוועדת חריגים בין משרדית

גל ברנס:  ככל שהשר לא יקבל את המלצת הוועדה, הוא יצטרך את אישור הממשלה על מנת לקדם את התקנות

זאב אלקין: התיקון הזה, לפי העמדה של הכנסת, דווקא עלול לעכב את פתיחת השוק המקומי לייבוא של תמרוקים

זאב אלקין:  לפני רגע אמרתם שבשביל לזרז את הרפורמה לא צריך לפצל

גל ברנס: העמדה המקצועית של משרד האוצר היא שאין פה שום עיכוב לפתיחת השוק

גל ברנס:  אנחנו חושבים  שתקנות שונות מהמקובל באירופה רק יסגרו את השוק

גל ברנס:  ככל שיבואן קטן יוכל להרים את המוצר מהמדף באירופה בלי שתהיה לו שום התאמה ייחודית לישראל, כך יהיה לו הרבה יותר קל לייבא את המוצר לפה - מה שיגרום לזה שתהיה יותר תחרות בשוק

שגית אפיק: גם הסעיף הזה היה בפעם הקודמת בחוק ההסדרים

זאב אלקין: מה הסיבה להביא אותו שוב?     

שגית אפיק: אני לא מבינה מה הסיבה להביא אותו שוב

שגית אפיק:  אנחנו חושבים שכשדבר עבר בחוק הסדרים, אין שום סיבה להמשיך ולתקן אותו לנצח בחוק הסדרים, בטח כשאין סיבה מיוחדת של דחיפות

גל ברנס: הובאו תקנות לוועדת הבריאות ממש לפני שבוע

גל ברנס:  לוועדת הבריאות במסגרת הדיון היו חסרים נתונים מאוד מהותיים, לכן היא החליטה לעשות חלק מהדברים בהוראת שעה

שגית אפיק: אין סיבה להביא את ועדת החריגים הזאת דווקא בחוק הסדרים ולא לאפשר לוועדה את הדיון הזה

גל ברנס: ההסדר פה הוא בקונצנזוס ממשלתי

גל ברנס:  לא הועברה אף התנגדות להצעה הזאת, לכן הדיון בה לא אמור להיות דיון מאוד מורכב

גל ברנס:  זה יאפשר לוועדת הבריאות, כשיובאו אליה תקנות בעתיד, לקבל תמונה יותר שלמה

זאב אלקין: זו סיבה להעביר את זה בחקיקה רגילה

שגית אפיק: בדיוק, זה הכל סיבה להליך חקיקה רגיל

שגית אפיק:  אני חושבת שאין מקום להכליל את הסעיף הזה במסגרת חוק ההסדרים, אבל זה לא מסוג הסעיפים שהייתי נלחמת עליהם, כי בסוף מדובר בהסדר קצר יחסית

שגית אפיק:  הוועדה המוסמכת מבחינתנו היא ועדת הבריאות

אופיר כץ: אנחנו לא נפצל ונעביר לוועדת הבריאות

אופיר כץ:  מי בעד, מי נגד, מי נמנע?     

אופיר כץ: אושר

אופיר כץ:  אושר ויועבר לוועדת הבריאות

זאב אלקין: רביזיה

אופיר כץ: אנחנו עוברים לסעיף 19 - תדרי רדיו

שגית אפיק: סעיפים 42,43 להצעת החוק אתה מעביר לוועדת הכלכלה, להליך חקיקה רגיל

זאב אלקין: פיצול

אופיר כץ: מי בעד, מי נגד, מי נמנע?     

אופיר כץ: אושר

אופיר כץ: הסעיף יפוצל ויועבר לוועדת כלכלה

אופיר כץ:  אנחנו עוברים לנושא 20 - רגולציה בחוק הירושה

עידו חי: הצעת החוק מבקשת לבצע מספר תיקונים בחוק הירושה - העיקרי בהם הוא הפחתת בירוקרטיה והפחתת תיקים ממערכת בתי המשפט

עידו חי:  נושא אחד של התיקון הוא העברת סמכויות מבתי המשפט לרשם לענייני ירושה במקרים שמפורטים בהצעת החוק, והנושא השני הוא הסרת חובת הפיקוח השוטף של האפוטרופוס הכללי על מנהלי עיזבון והעברתה ליורשים

זאב אלקין: איך זה קשור לחוק ההסדרים?     

נאור שירי: לא הבנתי את הייעול התקציבי פה

שגית אפיק: יש פה קשר יחסית עקיף ואף קלוש להקטנת העומס על בתי המשפט

שגית אפיק:  אני לא חושבת שזה קשור לחוק ההסדרים

שגית אפיק:  אני חושבת שזה בהחלט מסוג הדברים שאפשר היה להעביר לוועדת חוקה בהליך חקיקה רגיל

שגית אפיק:  אני לא מצליחה להבין מה הדחיפות בדבר

משה סעדה: אם זה טוב לכולם, למה לא?     

שגית אפיק: השאלה היא לא אם מדובר בהסדר מיטיב או לא מיטיב או מדובר בהסדר צרכני כזה או אחר שיכול לסייע בהפחתת בירוקרטיה או נטלים אחרים על הציבור, אלא אם ב-20 הימים נטו שיש לכנסת להעביר בין 560 עמודים ל-600 עמודי הצעת חוק נכון שהוועדה תידרש גם לנושאים שאין להם שום קשר לחוק ההסדרים

שגית אפיק:  ההצדקה של הצעת חוק ההסדרים כהצעה שצמודה ללוחות הזמנים של התקציב - שמדובר בעניינים שכרוכים בהוצאה הישירה לתקציב, בעניינים שיש להם דחיפות

שגית אפיק:  לסעיף הזה אין דחיפות, ועדת החוקה יכולה להתכנס עבורו דווקא בגלל שהוא מיטיב, דווקא בגלל שהוא יכול להיות סעיף נכון

שגית אפיק:  אין סיבה לעשות אותו בלוחות זמנים מואצים

משה סעדה: אבל מה אם כולם מסכימים?     

שגית אפיק: צריך לקיים דיון

משה סעדה: זה ייקח יותר זמן

זאב אלקין: זה לא ייקח יותר זמן

משה סעדה: תהיה לך יותר בירוקרטיה

משה סעדה:  אזרחים סובלים

זאב אלקין: איזו בירוקרטיה? מי הבירוקרטיה? זה אתה ואני

משה סעדה: זה אתה, לא אני

משה סעדה:  אני רוצה לייעל הליכים

זאב אלקין: תבוא לוועדת חוקה ותאשר את זה כחוק רגיל

משה סעדה: זה ייקח יותר זמן

זאב אלקין: למה זה ייקח יותר זמן? אני מבין שבקדנציה הזאת לא עולה על דעתכם שוועדת החוקה יכולה לקדם חוקים טובים ומיטיבים לציבור, אבל היא יכולה

זאב אלקין:  אפשר להתחיל במסורת הזאת באיחור של שלושה חודשים

משה סעדה: אלקין, לא אכפת לך שהציבור יסבול, העיקר שיהיה לך - -     

זאב אלקין: למה שהציבור יסבול?     

משה סעדה: בוא נייעל

זאב אלקין: אז תאשר את החוק הזה

משה גפני: כל הדבר הזה היה יכול לבוא בחוק רגיל, בנוהל רגיל

אופיר כץ: אנחנו לא מפצלים

שגית אפיק: נושא 20, סעיפים 44 ו-45

אופיר כץ: מי בעד להעביר את הסעיף לוועדת חוקה במסגרת חוק ההסדרים?     

אופיר כץ: אושר

אופיר כץ: רביזיה

אופיר כץ: סעיף 21 - ביטול הדרישה להצגת אישור בדבר סילוק חובות כתנאי לביצוע רישום בפנקסי המקרקעין

עידו חי: הצעת החוק מבקשת לצמצם את הבירוקרטיה הקיימת היום בפעולות רישום בטאבו ברשם המקרקעין, לכן מוצע לבטל את הדרישה להציג מסמך בדבר סילוק חובות לרשויות המקומיות כתנאי לביצוע פעולות הרישום

עידו חי:  בכל אחת מפעולות הרישום האלו הנכסים נשארים עדיין בבעלות אותם בעלים, לכן אין פגיעה ביכולת הגבייה של הרשויות המקומיות

נאור שירי: נניח שיש שטח שהוא בבעלות פרטית של כמה וכמה בעלים ויש עליו כל שנה גידול טבעי של צמחים שצריך לגזום אבל הבעלים שנה אחר שנה לא גוזם וכתוצאה מזה יש שריפות, מזיקים, נחשים

נאור שירי:   מתי הרשות פוגשת את בעלי הקרקע? בעת מכירה

נאור שירי:  הרשות במשך שנים גוזמת, מטפלת בצמחייה

נעמה לזימי: אסור לה בשטח פרטי

נאור שירי: היא עושה את זה

נעמה לזימי: היא לא אמורה

נעמה לזימי:  הסמכות פה היא לקנוס

נאור שירי: מתי היא קונסת ומשיתה את עלויות פינוי הגזם? בעת מכירה, בעת רישום

עידו חי: התיקון כאן לא נוגע להעברה של בעלות

עידו חי:  אין כאן העברת בעלות של הנכס, לכן אפשר להמשיך ולגבות ממנו את החובות כרגיל

נאור שירי: ואם הוא מוכר את זה?     

עידו חי: זה לא רלוונטי להצעת החוק הזאת

נאור שירי: אתה לוקח משכנתא בתמורה למה?     

עידו חי: הנכס כבר רשום על שם הבעלים

שגית אפיק: את סעיפים 46 עד 48 אתה מעביר לוועדת הפנים במסגרת הצעת חוק ההסדרים

אופיר כץ: 	מי בעד, מי נגד, מי נמנע?     

אופיר כץ: אושר

אופיר כץ: הסעיף אושר ויועבר לוועדת הפנים

אופיר כץ:  סעיף 26 - אכיפה בנתיבי תחבורה ציבורית

יונתן פלוסהיים: אנחנו בתיקון המוצע רוצים להגביר את האכיפה בנתיבי תחבורה ציבורית ובנתיבים רבי תפוסה שיש בהם כמה נוסעים

יונתן פלוסהיים:  אנחנו משקיעים המון משאבים כדי ליצור את הנתיבים האלה שמייעלים את התחבורה הציבורית ומקצרים את זמני ההגעה של האוטובוסים

יונתן פלוסהיים:  אנחנו רוצים להתמודד עם תופעה של רכבים שלא אמורים לנסוע בנתיבים האלה על ידי אכיפה

יונתן פלוסהיים:  ככל שנגדיל את האכיפה, כך הנתיבים האלה יהיו יותר פנויים

אופיר כץ: איך אכיפה קשורה לחוק ההסדרים?     

תמר לוי בונה: חלק גדול ממה שאנחנו עושים בחוק ההסדרים זה טיפול בכשלי שוק

תמר לוי בונה:  כשל שוק מאוד מרכזי בישראל זה הפקקים, כשהדרך שלנו להתמודד עם הפקקים זה הנת"צים

תמר לוי בונה:  ברגע שאין אכיפה מספקת בנת"צים כי למשטרה יש המון משימות משלה - -     

ינון אזולאי: אני כל יום עולה לירושלים ורואה שבנת"צים יש אכיפה מוגברת

תמר לוי בונה: לא בכל הנת"צים ברחבי ישראל

זאב אלקין: איך זה מסתדר עם הפנייה האישית של שרת התחבורה שלא צריך לאכוף בנת"צים?     

נאור שירי: איך ייעול זה תוספת של כוח אדם? זה הדבר הכי לא יעיל בעולם

נעמה לזימי: רצוי מאוד שסמכויות אכיפה יהיו בחוק רגיל

ינון אזולאי: נכון, זה לא אמור להגיע בצורה כזאת

עדי קול: 	סמכויות אכיפה באמצעות מצלמות בנת"צים בתוך ערים עברו בשעתו במסגרת חוק ההסדרים

ינון אזולאי: שם יש לך מצלמות, עלויות

עידן רול: אזרחים צריכים לדעת איך הדברים האלה משפיעים עליהם

עידן רול:  אכיפה זו סוגיה שמשפיעה על הפרט

אופיר כץ: לתת סמכויות לפקחים זה לא עניין של חוק הסדרים

אופיר כץ:  אני זוכר שכשהייתי במשרד לביטחון פנים והוספנו סמכויות לפקחים העירוניים, זה היה אירוע עם הרבה דיונים

תמר לוי בונה: כשל השוק של הפקקים הוא כשל שוק - -     

אופיר כץ: קיים, מכירים

תמר לוי בונה: אני לא צריכה להסביר פה למה זה כזה כשל שוק, וגם ברור לכולנו שהנת"צים זו דרך משמעותית לתמרץ אנשים - -     

זאב אלקין: למה לכולנו ברור? שרת התחבורה אמרה הפוך

תמר לוי בונה: למשטרה יש משימות מאוד מאוד דחופות, לכן הרבה פעמים המשימה הזאת נדחקת

תמר לוי בונה:  אנחנו לא מדברים פה על הפקחים בעירייה, שזה אירוע אחר, אנחנו מדברים על לתת סמכות מקבילה

אופיר כץ: זו לא מקבילה, אתם מוסיפים להם

ינון אזולאי: למי אתם נותנים?     

תמר לוי בונה: לפקחים של משרד התחבורה

ינון אזולאי: אז זו לא הוספת סמכויות, כי כרגע אין להם את זה

איתי עצמון: זה לא טיעון מספיק טוב למה לכלול את העניין הזה אחרי שבחוק ההסדרים הקודם הבאתם כבר תיקון בעניין של פיקוח בנת"צים

איתי עצמון:  אני חושב שבנושא של פיקוח ואכיפה ראוי לתת לוועדת הכלכלה את הזמן, את השהות לבחון את ההסדר ואת ההשלכות שלו בהיבט רחב יותר

איתי עצמון:  הנושאים של פיקוח ואכיפה בענייני נת"צים ובענייני תחבורה בכלל נדונו הרבה שנים בוועדת כלכלה בהליכי חקיקה רגילים

איתי עצמון:  אם יש דחיפות, ניתן לקיים את הדיון באופן מואץ ולא לכלול את זה כרגע בחוק ההסדרים, במיוחד כשאתם מתקנים פה את אותו הסדר שהובא לפני שנה וחצי

שגית אפיק: לא ייתכן שתרכבו על הגל של להביא משהו בחוק הסדרים שיחזור באופן חוזר ונשנה מידי חוק הסדרים

שגית אפיק:  זה עניין שאני רוצה לעקר אותו מלכתחילה, בוודאי ובוודאי כשמדובר באכיפה שדורשת דיון מעמיק מצד חברי הכנסת, התעמקות בעניינים שבסופו של דבר יושתו על הציבור

שגית אפיק:  המלצתנו היא לפצל את זה להליך חקיקה רגיל

תמר לוי בונה: מבחינתנו, ואני חושבת שכמעט מבחינת כל הקואליציות, חוק ההסדרים הוא גם מקום שעוברות הצעות שיש להן השלכות משקיות משמעותיות

תמר לוי בונה:  ההשקעה הממשלתית בתחבורה ציבורית והעלות של הגודש הם דברים שעלותם המשקית היא מיליארדי שקלים

תמר לוי בונה:  כל עוד אין אכיפה ראויה ומשמעותית בנת"צים, הנת"צים מעוקרים מתכליתם ואין עדיפות לתחבורה ציבורית

תמר לוי בונה:  אני מבינה את מה שאומר עו"ד עצמון, אבל בסוף יש פה תיקון יחסית נקודתי

עידן רול: למה אתם לא שמים מצלמות?     

תמר לוי בונה: יש מצלמות במצבים בהם - -     

ינון אזולאי: מה שאומרים לך פה זה שבכנסת יש תהליך מסודר שאיתו הולכים ושכל פעם כשאתם מחזירים לנו חוקי הסדרים למיניהם, אנחנו אומרים לכם "די, מספיק, אנחנו לא מוכנים"

ינון אזולאי:  עם כל הכבוד לקואליציות למיניהן, יש פה חברי כנסת שקובעים

שגית אפיק: גם אם אנחנו מקבלים את העמדה של הממשלה שחוק ההסדרים יכול להכיל בתוכו נושאים שיש להם תועלות משקיות, עדיין זאת לא סיבה מספקת - זה נכלל במסגרת עוד 80 נושאים - להעיק על ועדת הכלכלה

שגית אפיק:  אנחנו חושבים שבעניין הוראות אכיפה נכון שיהיה דיון מסודר

עידו חי: לפני כארבע שנים הגשנו המלצות לגבי אכיפה של אגרות תנועה ואגרות מינהליות, אבל תיקון החקיקה הזה עד היום לא התקדם

ינון אזולאי: למה לא הגשתם אותו?     

עידו חי: הוא הוגש

ינון אזולאי: מה קרה?     

עידו חי: אתה יודע מה קורה עם הכנסות

ינון אזולאי: אתה פסימי לגבי הכנסת הזאת?     

נאור שירי: אני פסימי

ינון אזולאי: אז תצביע נגד

עידו חי: זה פוגע באכיפה של אגרות תנועה, זה מעמיס על בתי משפט

ינון אזולאי: תוציא אותו עכשיו, תשים אותו בהליך חקיקה רגיל ותתחיל לעבוד על זה

נאור שירי: ממתי לשים כוח אדם ופקחים זה ייעול? למה לא להשתמש במצלמות? אם תרצו להוסיף מצלמות, האם מצלמות אכיפה יגיעו לאישור הכנסת?     

תמר לוי בונה: המצלמות עדיין לא אפקטיביות, הן לא יודעות לספור שלושה אנשים ברכב

תמר לוי בונה:  כרגע רוב הנת"צים הם נתיבים רבי תפוסה שהטכנולוגיה בהם היא הפקחים

תמר לוי בונה:  לפיקוח בהיבטים האלה יש תועלות משקיות

אופיר כץ: אני מסכים עם חברי הוועדה ועם הייעוץ המשפטי שצריך לפצל את הסעיף הזה

שגית אפיק: נושא מספר 26, סעיף מס' 54 – תיקון פקודת התעבורה - אתה מעביר את זה לוועדת הכלכלה בהליך חקיקה רגיל, אתה מפצל?     

זאב אלקין: פיצול מהותי

אופיר כץ: אם כך, מי בעד, מי נגד, מי נמנע?     

אופיר כץ: אושר

אופיר כץ: הסעיף יפוצל ויועבר לוועדת הכלכלה

אופיר כץ:  רביזיה

זאב אלקין: אני מצטרף

אופיר כץ: סעיף 22 – תיקון הגדרת צורכי ציבור בחוק התכנון והבנייה

דוד מור: במסגרת חוק ההסדרים אנחנו מבצעים מספר פעולות על מנת לייעל, להקל על הקמת רשת חשמל ולתמוך בגידול המאוד משמעותי בצריכת החשמל במשק באנרגיות מתחדשות וברכב חשמלי, כשאנחנו מבינים שבהסדרים הקיימים היום, וזה הופך להיות אירוע מאוד דחוף, פשוט לא ניתן לתת תמיכה מספקת לדברים האלה

דוד מור:  היום אין לרשויות מקומיות את הסמכות להקצות צורכי ציבור לצורך הקמת מתקני השנעה, לכן אנחנו מבקשים לתת להן את הסמכות הזאת באמצעות הגדרת מתקני השנעה כצורך ציבורי  שיקל את הנטל על הציבור

זאב אלקין: איזה זכויות מקרקעין ייפגעו פה?     

דוד מור: אין הגדרה של פגיעה בזכויות מקרקעין

דוד מור:  זה מאפשר לרשויות במסגרת הליכי התכנון להפקיע שטחים שגם היום מותר להן להפקיע

זאב אלקין:  שטחים של מי?     

דוד מור: השטחים הם תמיד שטחים פרטיים

זאב אלקין: הנושא של מתקני השנעה הוא הרבה פעמים אירוע מאוד רגיש לאנשים שגרים בסביבה

זאב אלקין:  חוק כזה יהרוג את כל ההתנגדויות, תהיה פה צעקה ציבורית גדולה מהדבר הזה

זאב אלקין:  איך אפשר להעביר את זה בחוק ההסדרים? איך זה קשור בכלל?     

עידן רול: כל הסוגיה של הפקעת מקרקעין היא סוגיה עדינה שפוגעת ישירות בקניין של הפרט

עידן רול:  זה משהו שמצריך הליך שקוף עם התנגדויות, שיח אמיתי בוועדה, גורמי ציבור

זאב אלקין: זה לא ישפיע רק על הפקעת מקרקעין, זה ישפיע על עוד דברים

נעמה לזימי: בישראל יש תקינה מאוד מתקדמת וטובה, ולא פעם הבעיה היא העדר פיקוח וסוגיות אחרות שפוגעות באינטרס הציבורי

נעמה לזימי:  עד שיש כבר דברים שעשינו כמו שצריך - גם אם יש מה לתקן ולשפר - בא לפה חוק הסדרים שמתחיל לעשות מחיקה טוטאלית

נעמה לזימי:  יש פה המון סוגיות שהשלכות הרוחב לדורות הבאים, למדינה הזאת ולעתודות שלה - -     

נאור שירי: צריך להבין שכשאתה מפקיע קרקע לצורכי ציבור, הפיצוי שאתה נותן לבעל הקרקע הוא נמוך יותר

דוד מור: על הסוגיה הזאת לא היו מחלוקות מבחינת תגובות ציבור - לא של השלטון המקומי ולא של אזרחים

נאור שירי: אז פה יש

דוד מור: להיפך, היום רשויות מקומיות - -     

חנוך דב מילביצקי: בטוח שרשות רוצה את זה, כי זה נותן לה כוח לקחת קרקע בהליך מקוצר ולשלם כסף

איליה כץ: בסוף זה אירוע דגל של הממשלה, זה אירוע דגל של שר האוצר

איליה כץ:  זו כנראה אחת החקיקות הכי חשובות שנעשות פה

זאב אלקין: ההשנעה זה אחד מהדגלים של שר האוצר?     

חנוך דב מילביצקי: תמסור לשר האוצר שאם הוא רוצה לעשות דברים כאלה, הוא קודם צריך לדבר עם חבריו לקואליציה

איליה כץ: הסוגיה של ההשנעה היא סוגיה שהיא קריטית, לדעת כל גורמי המקצוע, לדעת כל גורמי הממשלה והשלטון המקומי, לטובת אספקת חשמל, לטובת משבר דיור ולטובת כניסה של רכב חשמלי

ינון אזולאי: בחוק ההסדרים הקודם זה היה?     

דוד מור: זה לא היה בחוק ההסדרים הקודם

דוד מור:  אין פה החלטה על הפקעה, אין פה שום קיצור דרך בהליך התכנון, אין פה שינוי במעמד

חנוך דב מילביצקי: תפתח את חוק התכנון והבנייה ותראה מה זו הפקעה לצורכי ציבור

חנוך דב מילביצקי:  זה הליך אחר לגמרי מהפקעה רגילה, וגם הפיצוי הוא אחר, הוא 15% או 20% מהערך

דוד מור: החלופה היא לא הפקעה על פי פקודת המקרקעין

דוד מור:  היום חברת החשמל דורשת בצורה חד צדדית מבניינים לתת חדרי שנעים – מה שלא מתאפשר בשכונות ותיקות, לכן החלופה היא לא לספק חשמל

דוד מור:  מדובר במתקנים מאוד קטנים - יש מעל 50,000 כאלה

עידן רול: אני חושב שאת הסוגיות שנוגעות בהפקעות של מקרקעין פרטי צריך להימנע מלהכניס לחוק ההסדרים

עידן רול:  זאת סוגיה מאוד רגישה שבה השלטון מפעיל כוח לא פרופורציונאלי בשביל ליישם מדיניות תכנונית

עידן רול:  לפעמים חייבים שזה יקרה, אבל אז זה חייב להיות משוקף בהליך רגיל

עידן רול:  חוק ההסדרים פשוט לא מתאים לזה

איליה כץ: בהרבה מאוד חוקי הסדרים בעבר תוקן סעיף 188

ינון אזולאי: זה לא אומר שצריך לחזור עוד פעם על אותה טעות

איליה כץ: אני חושב שאין מחלוקת שכניסה של רכב חשמלי תורמת להפחתת פליטות

ינון אזולאי: תורידו את המס

איליה כץ: החוק הזה נועד לפתור את הבעיה של עמדות טעינה

משה גפני: התקיים דיון על הנושא הזה של הפחתת המס על רכב חשמלי

ינון אזולאי: לא ביקשנו משהו חדש, פשוט ביקשנו שיאריכו

משה גפני: ביקשנו להאריך את זה, אבל משרד האוצר לא הסכים

זאב אלקין: למה לא לפצל את זה להליך חקיקה רגיל?     

איליה כץ: כי מדובר על פעילות דחופה בשוק הרכב החשמלי

משה גפני: למה התנגדתם להורדת המס על הרכב החשמלי?     

איליה כץ: אנחנו סבורים שהמס מאוד נמוך

שגית אפיק: נושא 22, סעיף 49 – תיקון לחוק התכנון והבנייה

זאב אלקין: מה העמדה של הייעוץ המשפטי?     

שגית אפיק: זה תיקון מאוד קצר, תיקון של מילה אחת

זאב אלקין: אבל יש לה משמעות

שגית אפיק: נכון

שגית אפיק:  צוות הייעוץ המשפטי לוועדת הפנים לא ראה בעניין הזה עניין כל כך עקרוני לריב עליו

אופיר כץ: אנחנו מצביעים על להעביר את זה במסגרת חוק ההסדרים לוועדת הפנים

אופיר כץ:  מי בעד, מי נגד, מי נמנע?     

אופיר כץ: אושר

אופיר כץ:  נושא 23

שגית אפיק: קידום ייצור חשמל באמצעות אנרגיה מתחדשת

דוד מור: אנחנו מדברים פה על תיקוני חוק שנועדו להפחית רגולציה במכירת אנרגיה מתחדשת בשוק הפרטי

דוד מור:  לפי חוק משק החשמל, נדרש היום רישיון כדי למכור חשמל לכל מי שהוא לא חברת חשמל או חברת חשמל מזרח ירושלים

דוד מור:  בשנה הקרובה הולך להיות שינוי מאוד משמעותי, לפיו ניתן יהיה לרכוש חשמל ישירות מיצרני חשמל - בדגש על אנרגיה מתחדשת

דוד מור:  יש כ-40 ספקים שונים לנושא הזה

דוד מור:  על מנת שהם יוכלו לרכוש את החשמל ישר מהיצרנים, אנחנו רוצים לאפשר פטור מרישיון למכירת החשמל הזה

דוד מור:  אנחנו חושבים שזה נושא חשוב, כדי לאפשר האצה של התחום, כדי להפחית פליטות, להקל על רגולציה ולצמצם את המחיר לחשמל

דוד מור:  התחרות שהחלה כבר עכשיו מביאה להנחות במחיר החשמל של מעל 5% לצרכנים ביתיים

אופיר כץ: נושא 23, סעיף 50(1)

שולמית אלוני: קידום ייצור חשמל באמצעות אנרגיה מתחדשת

אופיר כץ: אנחנו מצביעים על להעביר את זה לוועדת הכלכלה במסגרת חוק ההסדרים

אופיר כץ:  מי בעד, מי נגד, מי נמנע?     

אופיר כץ: אושר

אופיר כץ: הסעיף אושר ויועבר לוועדת הכלכלה

אופיר כץ:  נושא 24

שולמית אלוני: סעיפים 50(2), 52,53– היערכות המשק למעבר לתחבורה פרטית חשמלית מבוססת אמצעי הנעה חליפיים

דוד מור: נושא 24 נועד להיערך לרכב חשמלי

דוד מור:  מדובר פה בשני תיקונים שנועדו לשמור על הצרכנים

דוד מור:  התיקון הראשון נועד להסדיר את הבעלות על אמצעי חשמל שמותקנים במקרקעין פרטי כך שאם בית משותף מבקש להתקין מתקני חשמל, הבעלות תהיה שלו, לא של המתקין

דוד מור:  הדבר השני זה תיקון שנועד לקצר הוראת שעה בחוק משק החשמל, הוראה שתדרוש חובת רישיון לאספקת חשמל לרכבים חשמליים כבר בשנה הבאה, לא בעוד שלוש שנים, כשהתכלית של זה היא לאפשר רגולציה שתשמור על הצרכנים במשק החשמל

אופיר כץ: אנחנו מצביעים על פיצול והעברה לוועדת הכלכלה

אופיר כץ:  מי בעד, מי נגד, מי נמנע?     

אופיר כץ: אושר

אופיר כץ: הסעיף יפוצל ויועבר לוועדת הכלכלה

אופיר כץ:  נושא 25 – התאמת החובה לאמצעי הנעה מתקדמים ועדכון אופן פרסום היעילות האנרגטית

דוד מור: המטרה לעשות שינוי בחיוב הפרסום על כלי רכב כך שבכלי רכב תהיה חובה לפרסם את היקף האנרגיה שנצרך, לא ספציפית ליטרים של דלק – מה שנועד לשקף לציבור שקונה רכב חשמלי את היעילות של הרכב

שגית אפיק: נושא 25, סעיף 51 – תיקון של חוק אוויר נקי - עובר לוועדת הפנים בפיצול להליך חקיקה רגיל

אופיר כץ: מי בעד, מי נגד, מי נמנע?     

אופיר כץ: אושר

אופיר כץ: הסעיף יפוצל לוועדת הפנים

אופיר כץ:  29

יפתח עשהאל: סעיף 29 מדבר על קידום התחדשות עירונית

יפתח עשהאל:  אנחנו מסתכלים קדימה בעולם ההתחדשות העירונית, לכן אנחנו מציעים להחיל גם על אזורים שהם צמודי קרקע אפשרות להכריז על מתחם לפינוי-בינוי

ינון אזולאי: עד כמה מועיל הפיצול הזה?     

שגית אפיק: אנחנו חושבים שמדובר בשינוי מאוד משמעותי, לכן ההליך הראוי לחקיקה הזה הוא הליך חקיקה רגיל

שגית אפיק:  כרוכות בעניין הזה משמעויות מיסויות ומשמעויות אחרות שבעינינו נכון יהיה לבחון בהליך רגיל, לא בהליך מואץ של חוק ההסדרים שבו הוועדה תתקשה לראות את כלל הפרטים שנובעים מהנושא הזה

יפתח עשהאל: משבר הדיור הוא בראש מעייניה של הממשלה

יפתח עשהאל:  לא סתם התחדשות עירונית, חיזוק מבנים והוספת יחידות דיור הם בלב הפעילות של הממשלה

ינון אזולאי: אתה מדבר פה רק על צמודי קרקע

יפתח עשהאל: הסעיף פה מדבר על להפוך שכונות צמודות קרקע לבנייה רוויה בהתחדשות עירונית כך שאפשר יהיה להוסיף יחידות דיור לכלל האוכלוסייה

יפתח עשהאל:  בעיריית חולון, למשל, 7% מיחידות הדיור תופסות למעלה מ-30% מהקרקע של העיר

יפתח עשהאל:  באותו תא שטח, עם התשתיות שיכולות להיות, אפשר להוסיף עוד אלפי יחידות דיור

נעמה לזימי: כבר היום יש התחדשות בצמודי קרקע

יפתח עשהאל: נכון, אבל היום ההתחדשות בצמודי קרקע היא רק אם הם קרובים לשכונה רוויה שמתחדשת

נעמה לזימי: אנחנו מדברים על הפרה של הבנייה המרקמית?     

יפתח עשהאל: לא, הכל בתהליך תכנוני, ברצון הרשות המקומית והוועדה המקומית

נעמה לזימי: צריך לשים לב לזה, כי הסיפור המרקמי בתוך שכונה מאוד חשוב

נעמה לזימי:  גם אני נגד צמודי קרקע, צריך להיגמל מזה, אבל אם בשכונה של צמודי קרקע יעמידו לך בניין של שמונה קומות, זה ישנה לך את כל הבנייה המרקמית במקום, זה יפר את כל האיזון של החניות

נעמה לזימי:  אם עושים את זה, לפחות שזה יהיה במתחמים שיש לך חתימה של כל השכונה, אחרת אתה גומר לאנשים את החיים

יפתח עשהאל: אני לא מסתכל פה על עוד חודשיים

אופיר כץ: אבל מאיתנו אתה מצפה שזה יאושר בתוך חודש

משה גפני: צריך לדון בחוק הזה בכובד ראש

נעמה לזימי: מאוד

נעמה לזימי:  אני חושבת שבתפיסה אפשר להגיע למשהו שהוא נכון לעתיד העתודות ההתחדשות העירונית בישראל וחייבים לעשות אותן בתוך הערים קודם כל

יפתח עשהאל: 	יש לנו מן תפיסת יוקרה כשמדברים על צמודי קרקע, אבל לא כל צמודי הקרקע הם יוקרה

יפתח עשהאל:  יש הרבה משפחות שגרות בצמודי קרקע וצמאות לפינוי-בינוי הזה

יפתח עשהאל:  הכל פה בתוך ההליך התכנוני

יפתח עשהאל:  אנחנו פה רוצים לאפשר לעשות תכנית של פינוי-בינוי גם בלב המרקם העירוני שבו יש צמודי קרקע - מה שהיום לא אפשרי

נעמה לזימי: השאלה אם עכשיו יהיו לנו כל מיני איים מוזרים שיכולים להיות ממש סיוט לתושבים

יפתח עשהאל: הכל יעבור הליך תכנוני ארוך, הליך שבו ישמעו את כל התושבים

יפתח עשהאל:  אנחנו לא מדלגים פה על שום שלב מההליך התכנוני

משה גפני: זה דיון רציני ואמיתי, כי יכולה להיות פה תקווה גדולה ויכולה להיות אכזבה גדולה

נעמה לזימי: אני מסכימה

נעמה לזימי:  זה סעיף שיכול להיות מאוד חברתי אם עושים אותו נכון

משה גפני: אני בעד לפצל את זה אם אנחנו רוצים להיות נאמנים לציבור ולעשות את הדבר הנכון

משה גפני:  זה ראוי לפיצול כדי שידונו בזה באופן מסודר

יפתח עשהאל: אנחנו מבקשים לא לפצל משתי סיבות עיקריות

יפתח עשהאל:  קודם כל, משבר הדיור מכה בנו יום יום

אופיר כץ: 	מה זה אומר? שצריך לעשות את זה בצורה הכי מהירה כך שיכול להיות שייצא משהו לא טוב? מה, אנחנו לא מודעים למשבר הדיור? מה אתה אומר? שאם לא נעשה את זה מהר, אנחנו לא עוזרים למשבר הדיור? זה בסדר לעשות את זה מהר?     

יפתח עשהאל: הכל פה הולך לעבור הליך חקיקה מהיר

אופיר כץ: אנחנו לא מסכימים שהנושא הזה יעבור הליך חקיקה מהיר

יפתח עשהאל: יש פה גם השפעה תקציבית משמעותית

שמחה רוטמן: אני מבקש התייעצות סיעתית

אופיר כץ: אנחנו מחדשים את הישיבה

אופיר כץ:  היינו בהתייעצות סיעתית על העמקת התחדשות עירונית באזורי ביקוש

אופיר כץ:  אנחנו מצביעים על לפצל להליך חקיקה רגיל בוועדת הפנים

אופיר כץ:  מי בעד, מי נגד, מי נמנע?     

אופיר כץ: אושר

יוראי להב-הרצנו: רביזיה

אופיר כץ: נושא 28 - ביטול הערה שנרשמה בפנקס המקרקעין

יפתח עשהאל: מדובר על עסקאות שפוקעות בהתחדשות עירונית

יפתח עשהאל:  קיבלנו אינדיקציה מהשוק שיש פה בעיה, שיש פה בירוקרטיה לעניין הערת אזהרה

יפתח עשהאל:  מוצע שכשעסקה פוקעת, גם הערת אזהרה תפקע

משה סעדה: אז שיפנה לבית משפט ויוכיח שהזכות בטלה

משה סעדה:  אתה לא יכול להפקיע לו את הזכות, כי יש ערך לזכות הזאת

משה סעדה:  לא לחינם היא נרשמה

משה סעדה:  איך מבטלים זכות? או בהסכמה, או דרך בית משפט

משה סעדה:  אתה רוצה לעקוף את בית משפט ולהוציא את היזם

משה סעדה:  אין בזה היגיון

יפתח עשהאל:   המטרה של פקיעת עסקאות הייתה לאפשר גמישות בשוק

יפתח עשהאל:  לא הייתה שום כוונה למחוקק להכניס את בית המשפט לאמצע התהליך

יפתח עשהאל:  העבירו פה סמכות בשביל לאפשר את הגמישות הזאת בשוק

משה סעדה: הערת אזהרה מונעת לעשות עסקאות באותה יחידת דיור

יפתח עשהאל: אבל העסקה פקעה

משה סעדה: מי קבע שהעסקה פקעה?     

יפתח עשהאל: המחוקק

יעל לינדנברג: בחוק כבר נקבע מנגנון של פקיעת עסקאות שנובע מאי עמידה של יזם בכל מיני מועדים, כמו אם הוא לא נתן את הוודאות לאותם דיירים שחתמו איתו ובפועל הוא מושך את הזמן והם כבולים אליו

יעל לינדנברג:  הייתה הסתכלות על הדיירים עצמם, לאפשר להם איזה שהוא אפיק יציאה מהאירוע הזה כדי שהיזם לא יגיד: "אין מה לעשות, אתם חתמתם איתי, תישארו איתי על הדרך גם אם לא עמדתי במועדים מסוימים"

יעל לינדנברג:  המצב היום הוא שגם אם נקבע שהעסקה פקעה, הערת האזהרה עדיין רשומה ואותו דייר שרצינו למנוע את הכבילה שלו עדיין כבול

משה סעדה:  אז שילך לבית משפט

חנוך דב מילביצקי: 	ללכת לבית משפט זה עניין של שנה וחצי

חנוך דב מילביצקי:  אתה יודע מה זה עבור דיירים? הם צריכים כסף לעורך דין, הם צריכים לחכות שנה-שנה וחצי כדי להוריד הערת אזהרה

משה סעדה: אני מסכים, אבל ההערה היא זכות, היא לא נולדה יש מאין

משה סעדה:  אם יש עסקה או אין עסקה, זו שאלה משפטית

חנוך דב מילביצקי: אבל הממונה רשאי להחריג את זה

יפתח עשהאל: המחוקק הכריע שהוא לא רוצה שאותם דיירים ילכו להליך משפטי, ישכרו עורך דין, יאבדו עלויות ויהיו שבויים בידי היזם

יפתח עשהאל:  המטרה היא שכשפקעה ליזם עסקה, הדיירים לא יצטרכו להגיע לבית משפט

יפתח עשהאל:  ההצעה שנמצאת פה אומרת שברגע שפקעה הזכות במקרקעין, תפקע גם הערת האזהרה

משה סעדה: יש יכולת להגיש ערר?     

חנוך דב מילביצקי: בטח, אתה יכול להגיש ערר על קביעת הממונה

רעות בינג: יש כאן שאלות משפטיות לגבי זה שמקבל ההכרעה הוא גוף מינהלי, אבל אלו שאלות שאנחנו חושבים שיכולות להתברר במהלך החקיקה

משה סעדה:  למי מגישים ערר על הממונה?     

יפתח עשהאל: נוכל לבדוק

משה סעדה: זאת השאלה, כי בסוף הממונה מחליט באופן חד צדדי

חנוך דב מילביצקי: הממונה זה המומחה לעסקאות מקרקעין

יפתח עשהאל: אלה הדברים שיידונו בוועדה

שגית אפיק: נושא מס' 28, סעיף 56(1) - חוק הרשות הממשלתית להתחדשות (ביטול הערה) - אתה מעביר לוועדת הפנים ומשאיר בחוק ההסדרים?     

אופיר כץ: כן

אופיר כץ:  מי בעד, מי נגד, מי נמנע?     

אופיר כץ: אושר

אופיר כץ: הסעיף יועבר במסגרת חוק ההסדרים לוועדת הפנים

אופיר כץ:  30 - קידום תחום התחדשות עירונית

יפתח עשהאל: פה זה תיקון יחסית טכני

יפתח עשהאל:  היום הרשות המקומית נדרשת לאשרר פעמיים את ההכרזה שלה

יפתח עשהאל:  מוצע שרשות מקומית תידרש להסכים רק פעם אחת, ואז ליזם תהיה ודאות שהרשות המקומית מסכימה והוא יקבל את ההכרזה אוטומטית בהתאם לחקיקה

אופיר כץ: 	אנחנו מצביעים על להעביר את זה לוועדת הפנים

שגית אפיק: נשאר בהסדרים

אופיר כץ: מי בעד, מי נגד, מי נמנע?     

אופיר כץ: אושר

אופיר כץ: הסעיף אושר ויועבר לוועדת הפנים

אופיר כץ:  31 - עסקאות חוסמות

שגית אפיק: נושא מס' 31, סעיפים 56(3) ו-57 – קידום פתרונות לעסקאות חוסמות – יעברו לוועדת הפנים ויפוצלו מחוק ההסדרים

יוראי להב-הרצנו: למה שזה יפוצל?     

שגית אפיק: הסברנו בתחילת היום שיש מו"מ מקדים להצעת חוק ההסדרים ושיש חלקים שמפוצלים ממנה

יוראי להב-הרצנו: אני מבין את הטכניקה, אבל אני לא מבין למה מהותית הסעיף הזה צריך להיות מפוצל

רעות בינג: מדובר בסמכות של מנהל הרשות הממשלתית להתחדשות עירונית להתערב בחוזים בין שני צדדים בשוק הפרטי

רעות בינג:  אנחנו חשבנו שזה צעד מאוד משמעותי ודרמטי שלא נכון שיקודם במסגרת חוק הסדרים

אופיר כץ: מי בעד הפיצול? מי נגד, מי נמנע?     

אופיר כץ: אושר

אופיר כץ: הפיצול אושר

אופיר כץ:  32 - חוק פינוי ובינוי (מינוי שמאי)

יפתח עשהאל:  החוק מבקש להקל על דיירים, על הרשות להתחדשות ועל היזם להביא שמאי פינוי בינוי כדי לבחון כדאיות כלכלית של עסקה

יפתח עשהאל:  היום נדרשת הסכמה גבוהה יותר מההסכמות שנדרשות בשביל לצאת לפרויקט, לכן אנחנו מבקשים להפחית את ההסכמות ל-50%

אופיר כץ: ההמלצה של הייעוץ המשפטי היא להעביר לוועדת הפנים

אופיר כץ:  מי בעד, מי נגד, מי נמנע?     

אופיר כץ: אושר

אופיר כץ: החוק יישאר במסגרת חוק ההסדרים ויועבר לוועדת הפנים

אופיר כץ:  51 - האצת תכנון בקרקע פרטית

מתן יגל: אנחנו רואים בשנים האחרונות בנתוני הבנייה שהקרקע הפרטית לא מספקת מספיק יחידות דיור ביחס לקרקעות המדינה

מתן יגל:  אחד החסמים הברורים שראינו זה הסיפור של קרקע פרטית מרובת בעלים שבשביל לקדם תכנון צריך הסכמה של 75% מקרב בעלי הקרקע

מתן יגל:  אנחנו מבקשים לבצע תהליך שבו נרד להסכמה של 51%

משה גפני: זה אומר שלוקחים מהם?      

מתן יגל: לא לוקחים לאף אחד כלום, כי מדובר על קרקע פנויה

מתן יגל:  הרעיון הוא לאפשר יציאה ותכנון גם באחוז יותר נמוך של הסכמות

משה גפני: למה? אתם רוצים לשחרר קרקעות?     

מתן יגל: נכון

משה גפני: אז למה רמ"י לא משחררים קרקעות?     

נעמה לזימי: ולמה הם שילשו את מחירי הקרקע?     

ינון אזולאי: את מתכוונת לשאול למה הם מספסרים בקרקעות

מתן יגל: ההצעה נועדה להסיר חסמים ולאפשר יותר פיתוח בקרקע פרטית

מתן יגל:  הרעיון פה מדבר אך ורק על לצאת לתכנון

יוראי להב-הרצנו: יש פה נגיעה בזכות הקניין באופן שאני לא מכיר, וההתנגשות עם היתר בנייה דורשת תכלית ראויה

יוראי להב-הרצנו:  יש פה כמה דברים שבעיני דורשים ליבון

חנוך דב מילביצקי: יש הבדל בין הליך תכנון לבין עצם מימוש התכנון

חנוך דב מילביצקי:  ועדה תכנונית לא דנה בשאלות קנייניות כמעט בכלל, למעט מקרים בוהקים שאין זכויות קניין לחלוטין

חנוך דב מילביצקי:  הנושא הזה לא פוגע בזכויות קניין, כי הוא מדבר על אספקט תכנוני בלבד, הוא לא מאפשר בנייה מיידית בקרקע אם אין זכויות בנייה

חנוך דב מילביצקי:  אין שום מניעה בזה

חנוך דב מילביצקי:  להיפך, זה יקדם תהליך תכנון

חנוך דב מילביצקי:  ברגע שאתה מקדם תהליך תכנון גם הקרקע של האדם שהתנגד שווה יותר, לא פגעת בו

נעמה לזימי: זה מקטין את הוודאות ההמשכית, כי כשאחוז ההיתר לתכנון נמוך יותר - -     

מתן יגל: זה צעד שמגדיל את היצע הדיור, כי הוא יאפשר עוד תכנון, עוד ייזום ועוד פיתוח

מתן יגל:  מדובר בתכניות משביחות

מתן יגל:  אף פעם לא ראינו תביעה של מי שהיה ב-25% בגלל שהוא חשב שעשקו אותו או פגעו בו

מתן יגל:  למה? כי מדובר בתכניות משביחות שכולם נהנים מהן

יוראי להב-הרצנו:  מאחר ומדובר בסוגיות שדורשות ליבון נוסף, אני חושב שנכון לפצל את זה

מתן יגל: תבואו לוועדת הפנים, יהיה על זה דיון

יוראי להב-הרצנו: אני חבר בוועדת הפנים

יוראי להב-הרצנו:  אני חושב שנכון להפריד את זה מחוק ההסדרים, כי הדיון במסגרת חוק ההסדרים לא יכול להיות מעמיק

יוראי להב-הרצנו:  אם זה יפוצל נוכל להביא את רמ"י ולשאול אותם למה הם לא משחררים קרקעות

מתן יגל: האירוע הספציפי הזה לא רלוונטי לרמ"י

מתן יגל:  מדובר פה בקרקע פרטית

שגית אפיק: נושא מס' 51, סעיפים 89(3), 89(5) – האצת התכנון בקרקע פרטית - יעבור לוועדת הפנים במסגרת חוק ההסדרים

אופיר כץ: מי בעד, מי נגד, מי נמנע?     

אופיר כץ: אושר

נעמה לזימי: רביזיה

יוראי להב-הרצנו: רביזיה

אופיר כץ: הסעיף יועבר לוועדת הפנים

אופיר כץ:  אני מצטרף לרביזיה

אופיר כץ:  35 - צמצום כוח השוק של ספקים (מזון)

גל ברנס: במסגרת ההסדר הזה מוצע להפחית את הריכוזיות הקיימת בשוק המזון במקטע הספקים

גל ברנס:  במסגרת הדבר הזה מוצע לקדם כמה הסדרים

גל ברנס:  ההסדר הראשון הוא הסדר שאוסר על איסור מיזוגים של יצרניות מזון גדולות או ספקי מזון גדולים, כשבהיבט הזה אנחנו מדברים על כל חברות המזון הגדולות במשק שכולנו מכירים

גל ברנס:  ההצעה היא לאסור עליהם להמשיך ולגדול דרך מיזוגים עם חברות קטנות, כדי שחברות קטנות יוכלו לצמח באופן עצמאי

גל ברנס:  במסגרת חוק התחרות במזון יש היום איזו שהיא הגבלה לקמעונאים בפתיחת חנות באזורים שיש ריכוזיות גיאוגרפית

גל ברנס:  אם קמעונאים יגדילו את כמות הספקים הקטנים והבינוניים אצלם בחנות, מוצע כאן שהם יקבלו הקלה בכך שהם לא יצטרכו את אישור הממונה על התחרות לדבר הזה

איתי עצמון: חוק קידום התחרות בענף המזון קובע הסדרים מאוד מורכבים

איתי עצמון:  מיזוג בין חברות לפי חוק התחרות נתון לאישור של הממונה על התחרות

איתי עצמון:  כאן מוצע לקבוע איסור מוחלט על המיזוג

איתי עצמון:  מכיוון שיש כאן התערבות בהתקשרויות של חברות פרטיות, של צדדים שונים במקטעים שונים בתחום המזון, נשאלות  שאלות משפטיות מורכבות

שגית אפיק: נושא 35, סעיפים 63,64 להצעת החוק – צמצום כוח השוק של ספקים – אתה מעביר לכלכלה ומשאיר בחוק ההסדרים?     

אופיר כץ: כן

אופיר כץ:   מי בעד, מי נגד, מי נמנע?     

אופיר כץ: אושר

אופיר כץ: אושר ויועבר לוועדת הכלכלה

אופיר כץ:  אנחנו עוברים לנושא 4

יונתן פלוסהיים: בתיקון הזה אנחנו מבקשים להאריך את תקופת הרישיון של חברת נתג"ז

יונתן פלוסהיים:  מדובר בחברה ממשלתית שהתפקיד שלה הוא לפרוס את תשתית הגז הטבעי במקטע ההולכה

יונתן פלוסהיים:  את הרישיון שלה, שמסתיים ב-2034, אנחנו רוצים להאריך ב-15 שנה

ינון אזולאי: למה אתה ממהר?     

יונתן פלוסהיים: זאת חברה שמגייסת כספים בשוק ההון

יונתן פלוסהיים:  כשהיא לוקחת חוב של מיליארד שקלים, היא יכולה להחזיר אותו רק עד תום תקופת הרישיון

ינון אזולאי: אז למה לא בתהליך חקיקה רגיל?     

יונתן פלוסהיים: כי אל"ף, צריך לחזק את האיתנות הפיננסית של החברה - זו חברה שעושה הרבה השקעות גדולות שקשורות להולכה של גז, אם במה שנוגע לייצוא ואם במה שנוגע לפיתוח של המאגרים - ובי"ת, ככל שעלויות המימון שלה יותר גבוהות, כך זה משפיע על תעריף הגז שבסוף מתגלגל לצרכן

שגית אפיק: מדובר ברישיון שפג בשנת 2034

קריאה: נכון שזה נשמע מאוד מאוד רחוק, אבל זה משפיע מאוד על נתג"ז

קריאה:  צריך להבין שכל יום שעובר ואנחנו לא יכולים להאריך את התקופה של הרישיון של נתג"ז זה פוגע לנו בקידום המשק

יונתן מישרקי: יש משהו על הפרק?     

קריאה: ההסכמים שעליהם נתג"ז חותמת הם הסכמים ארוכי טווח

קריאה:  הסכמים עם יצרני חשמל והסכמים שקשורים לייצור וכדומה הם נושאים ארוכי טווח, ולכן בכל יום שאתה מעכב את זה אתה מעכב את המשק

קריאה:  זה מאוד קשור לתקציב, כי ברגע שיש לה עוד כמה שנים זה משפיע על המינוף שלה, זה  משפיע על יכולת גיוס החוב שלה וגם יכול לייקר את התעריפים

קריאה:  הנושא הזה הוא סופר דחוף, הוא סופר קריטי, ואנחנו חושבים שאי אפשר לחכות איתו יותר

שרון ניר: מה מחזורי העסקאות הקיימים כרגע? לכמה שנים הם?     

קריאה: אני לא יודע להגיד את הסכום בשלוף, אבל מדובר פה בסכום מאוד מאוד גדול - מעל מיליארד שקל

איליה כץ: יש פה גם דחיפות נוכח הצורך לקדם תשתית ייצוא למצרים, בניצנה

איליה כץ:  הנושא הזה יצא לשימוע

יוראי להב-הרצנו: מה הבעיה? תקדמו את זה בחקיקה רגילה

איליה כץ: הנושא הזה של תשתית ייצוא חדשה מניצנה למצרים הוא אסטרטגי בראי המשק

איליה כץ:  כל עיכוב בהליך החקיקה פה עשוי להשפיע לרעה על היכולת של נתג"ז לקדם את התשתית הזאת

אופיר כץ: אנחנו נפצל את זה לוועדה למיזמים ציבוריים

אופיר כץ:  במידה והם ישלימו את זה לפני שאנחנו צריכים להגיש, אני אמזג את זה בוועדת הכנסת

שגית אפיק: את סעיף 17(1) להצעת החוק – הארכת תוקף רישיון נתג"ז – אתה מפצל להליך חקיקה רגיל ומעביר לוועדה למיזמים ציבוריים?   

אופיר כץ: נכון

אופיר כץ:  מי בעד, מי נגד, מי נמנע?     

אופיר כץ: אושר

אופיר כץ: פוצל לוועדה למיזמים ציבוריים

אופיר כץ:  37 - שמירה על מקרקעי ישראל

שגית אפיק: זה פיצול שסוכם עליו לאחר הקריאה הראשונה

שגית אפיק:  סעיפים 66(1), 66(2) ו-66ב להצעת החוק – שמירה על מקרקעי ישראל - אתה מפצל להליך חקיקה רגיל ומעביר לוועדת הפנים

אופיר כץ: מי בעד, מי נגד, מי נמנע?     

אופיר כץ: אושר

אופיר כץ: הועבר לוועדת הפנים בפיצול

אופיר כץ:  אני עובר לנושא מס' 7

שגית אפיק:  על נושא מס' 7, סעיף 18  – הגמישות הניהולית במערכת החינוך – קיימנו כבר דיון

משה גפני: זו מערכת שהחינוך החרדי לא נמצא בה

נעמה לזימי: אני אשמח שהחינוך החרדי יהיה ממלכתי

אלי מורגנשטרן: תיקון החקיקה הזה רלוונטי אך ורק לבתי ספר שנמצאים בחינוך הרשמי

משה גפני: זאת אומרת, הילד שלי לא יקבל את זה

משה טור פז: הוא כבר מקבל את זה

משה טור פז:  למוכר שאינו רשמי כבר יש חשבון

משה טור פז:  פה מדובר על פתיחת חשבון ברשמי

יוראי להב-הרצנו: אני מבקש התייעצות סיעתית

משה גפני: מדובר על כמה מיליארדים לנושא של הגמישות הניהולית

משה גפני:  הילדים החרדים מחוץ לעניין

משה גפני:  אנחנו לא נשלים עם המצב הזה

משה גפני:  הילדים והנכדים שלי לא יהיו סוג ב' בגני הילדים ובבתי הספר

משה גפני:  אם לא יהיה פתרון לזה, תחפשו את החברים שלכם כשיגיע תקציב המדינה

אופיר כץ: את נושא 7, סעיף 18 – גמישות ניהולית במערכת החינוך - אתה משאיר במסגרת חוק ההסדרים ומעביר לחינוך?     

אופיר כץ: כן

אופיר כץ:  מי בעד, מי נגד, מי נמנע?     

אופיר כץ: אושר

אופיר כץ: הנושא הועבר לוועדת החינוך

אופיר כץ:  33 - הרחבת ההטבות להתחדשות בניינית

יפתח עשהאל: הממשלה מבקשת להחיל את כל ההטבות התכנוניות והמיסויות שחלות על פינוי-בינוי גם על תמ"א 38, על התחדשות בניינית

יפתח עשהאל:  פינוי-בינוי היה מועדף בעבר על התחדשות בניינית

יפתח עשהאל:  היום התחדשות בניינית זה כבר לא מוצר נחות, לכן אנחנו רוצים לתת לו את אותן הטבות ואת אותם תנאים

יוראי להב-הרצנו: אם אנחנו רוצים לעבור מתמ"א 38 להתחדשות עירונית, למה להשוות את התנאים?     

יפתח עשהאל: מרבית הרשויות כבר ביצעו תכנית מכוח סעיף 23 בתמ"א שמסבירה איפה יהיה פינוי-בינוי ואיפה תהיה התחדשות בניינית

יפתח עשהאל:  במקומות כאלה המוצר של התחדשות בניינית הוא כבר לא נחות, לכן אנחנו לא רוצים להפלות אותו

רעות בינג: לפני כשנה חוקקו חלופה לתמ"א 38 שאמורה לחול גם ביחס לתכניות שהן חלק מהחלופה

חנוך דב מילביצקי: זה חוק מצוין החוק הזה

נעמה לזימי: האם זה אותו תיקון שמשמש כאותה הרחבה מהפעם הקודמת?      

שגית אפיק: כתבנו שאנחנו חושבים שההסדרים שהוצעו בחוק הקודם לגבי מיזמי פינוי-בינוי הם אכן בעייתיים ומעוררים מורכבות משפטית, אבל משעה שהם כבר אומצו בחקיקה נכון להחיל אותם גם ביחס להתחדשות עירונית ולא לייצר איזה שהוא מודל אחר

שגית אפיק:  ייתכן שהיה נכון לעשות את זה בהליך רגיל, אבל זאת כבר שאלה אחרת

יוראי להב-הרצנו: לי הייתה כאן הסתייגות לגבי התמרוץ

נעמה לזימי: זכויות דיירים זה דבר שצריך לעשות במשורה

נעמה לזימי:  אני מאוד מבינה את הסיפור של סירוב בלתי סביר וכמה זה מורכב

נעמה לזימי:  אני גרה בשכונה ותיקה מאוד לא פשוטה, שכונה שכבר שוקעת בגלל שהיא בקרבה לים

נעמה לזימי:  כמובן שצריך למצוא לזה פתרון, אבל עדיין אני יודעת כמה חשוב להקשיב לזכויות דיירים, במיוחד אלה שגרים בשכונות האלו

חנוך דב מילביצקי:  אלה לא מתנגדים

חנוך דב מילביצקי:  מדובר פה על מי שמשכיר, על מי שלא נמצא בנכס

חנוך דב מילביצקי:  למה שהמשכיר יתקע את ההתחדשות לאלה שגרים?     

נעמה לזימי: אני מקבלת

רעות בינג: יש הוראות שקשורות לבעלים, יש הוראות שקשורות למשקיעים

שגית אפיק: נושא 33, סעיף 60 – הרחבת ההטבות להתחדשות בניינית מבוססת תכנון – עובר לוועדת הפנים ונשאר בחוק ההסדרים?     

אופיר כץ:  כן

אופיר כץ:  מי בעד, מי נגד, מי נמנע?     

אופיר כץ: אושר

אופיר כץ: הסעיף יועבר לוועדת הפנים

אופיר כץ:  אנחנו עוברים לנושא 34

מתן יגל: המטרה של הצעד הזה היא לאפשר פיצול של צמודי קרקע

מתן יגל:  עד היום זה משהו שהיה בהוראת שעה ולא קרה הרבה

מתן יגל:  אנחנו בהצעה הזאת רוצים לבוא ולהגיד שמי שרוצה לעשות פיצול של צמוד קרקע, יוכל לעשות את זה בהיתר ולקבל 45 מטר נוספים

מתן יגל:  אנחנו רוצים לתת לאנשים אינסנטיב לעשות פיצול

מתן יגל:  הרבה פעמים צמודי הקרקע נמצאים במקומות לא צפופים שיש בהם תשתיות שיכולות לאפשר את זה

שגית אפיק: נושא מס' 34, סעיפים 61,62 – תוספת יחידות דיור בהליך מהיר – אתה מפצל לוועדת הפנים?     

אופיר כץ: כן

אופיר כץ:  מי בעד, מי נגד, מי נמנע?     

אופיר כץ: אושר

משה גפני: אני מבקש רביזיה

אופיר כץ: אני מצטרף לבקשה שלך

מתן כהנא: הבנתי שזה לא ממש עוזר

מתן יגל: זה לא עוזר, כי היום אין לאנשים מטראז' ולכן אין להם סיבה לבקש היתר

אופיר כץ: נושא מס' 8

יפתח עשהאל: סעיף 8 מדבר על קרנות ריט

יפתח עשהאל:  הכוונה פה לתת הטבה למי שיש בבעלותו דירה יחידה אבל לא גר בדירה הזאת אלא משכיר אותה

יפתח עשהאל:  היום חלים עליו אותם חוקי מס של משקיע

קריאה: עד איזה סכום?     

יפתח עשהאל: עד סכום של 7,500 שקל בחודש

יפתח עשהאל:  אם אתה מקבל הכנסות מהדירה שאתה משכיר אבל גם מוציא כסף על דירה שאתה שוכר, תוכל לקזז בין שתי העסקאות

נעמה לזימי: זה רק כשיש דירה אחת, לא כשיש ריבוי נכסים, נכון?     

יפתח עשהאל: נכון, כשיש דירה יחידה

שולמית אלוני: ההצבעה היא על נושא 8, סעיפים 11(2) ו-12א

ינון אזולאי: נשאר בחוק ההסדרים ויועבר לוועדת כספים

ינון אזולאי:  מי בעד, מי נגד, מי נמנע?     

ינון אזולאי: אושר

ינון אזולאי: נושא 26

לילי אור: סעיף 47א לפקודת מס הכנסה אומר שמעצמאים או ממי שלא מופרש עבורם לביטוח הלאומי צריך לנכות 52% ממקדמת הביטוח הלאומי שהם משלמים

לילי אור:  בגלל שיש מקרים שבהם המקדמות משולמות ביתר ואחר כך מקבלים בגינן החזר מהביטוח הלאומי, מוצע שסכום ההחזר מהביטוח הלאומי יופחת מהניכוי שמקבל הנישום

נעמה לזימי: תסבירי לנו שנבין

לילי אור: אם אתה משלם בעצמך את הכסף לביטוח לאומי, אתה משלם אותו בצורה של מקדמות

לילי אור:  אם שילמת ביתר, תקבל החזר מהמוסד לביטוח לאומי

לילי אור:  אנחנו אומרים שברגע שקיבלת החזר מהמוסד לביטוח לאומי, לא יהיה גם ניכוי של ההוצאה

משה סעדה:   שלא יהיה לך גם וגם

לילי אור: נכון

שולמית אלוני: נושא 26, סעיפים 48, 49 – ההמלצה היא להשאיר בכספים

ינון אזולאי: מי בעד, מי נגד, מי נמנע?     

ינון אזולאי: אושר

בשעה 15: << מנהל >> (היו"ר אופיר כץ)     

אופיר כץ: נלך לחלק הפשוט, חוק ההסדרים, קרן הארנונה

שגית אפיק: נושא 45

שגית אפיק:  עמוד 20 בחוברת, סעיפים 79-78

שגית אפיק:  אתם רוצים להסביר על קרן הארנונה?      

רותם ברמלי: כן, אני אסביר

רותם ברמלי:  כמו שכולכם יודעים במבנה הארנונה יש בעיה מאוד קשה, הארנונה למגורים היא מאוד נמוכה והארנונה לעסקים היא מאוד גבוהה, מה שמייצר שתי בעיות עיקריות

רותם ברמלי:  הבעיה הראשונה היא תמריץ שלילי להגדלה של היצע הדיור, ראשי ערים כשהם מסתכלים על התמריצים הכלכליים האלה הם יעדיפו לבנות כמה שיותר עסקים וכמה שפחות מגורים

רותם ברמלי:  הבעיה השנייה שנוצרת מהמבנה הזה זה שיש פערים כלכליים מאוד גדולים בין רשויות מקומיות כי רוב אזורי התעסוקה המשמעותיים, המרכזיים, כמו בכל מדינה מערבית בעולם מרוכזים בלב אזורי הביקוש

רותם ברמלי:       ההצעה הזאת מבקשת להקים קרן ארנונה ארצית, חוץ תקציבית לחלוטין, בידי השלטון המקומי

רותם ברמלי:  אין לזה נגיעה לתקציב המדינה, זה לא מנוהל בתקציב המדינה ומקורות ההכנסה של הקרן הם מהפרשה של אחוז מסוים מהגידול העתידי בארנונה עסקית ברשויות מקומיות

נעמה לזימי: אם אין לזה נגיעה לתקציב המדינה, אז מה?      

שרון ניר: אז שמים על זה - - -      

אופיר כץ: נעמה, שרון, בבקשה, תנו לו לסיים

אופיר כץ:  זה אירוע גדול, הוא צריך להסביר, כולם ידברו כמובן

רותם ברמלי: הקרן היא חוץ תקציבית לחלוטין ואלה מקורות ההכנסה שלה, הפרשה של אחוז מסוים מהגידול העתידי בארנונה עסקית, והקרן מחלקת מענק שנתי קבוע על כל היתר בנייה למגורים שיוצא בסך 2,000 שקל מעתה ועד עולם בתקציב השוטף של הרשות

רותם ברמלי:  בעינינו זה עונה על שתי בעיות

רותם ברמלי:  אחת, זה מתמרץ דיור, ושתיים, זה גם מצמצם פערים בין רשויות ונותן משאבים כספיים ברשויות שצומחות בעיקר בפריפריה

רותם ברמלי:       אני אגיד עוד משהו לגבי זה

רותם ברמלי:  לא המצאנו את הגלגל, היום יש חלוקת הכנסות בין רשויות מקומיות בוועדת גבולות שמאשר שר הפנים ושר האוצר

רותם ברמלי:  הבעיה עם המנגנון הקיים זה שלצערי החלוקה הזאת נעשית בין רשויות סמוכות בעיקר בפריפריה ולא ברשויות מגוש דן החוצה, ולכן המנגנון המהותי קיים היום בחוק, לא המצאנו אותו, אבל כן אפשרנו את החלוקה הכלל ארצית הזאת ולא רק בסמיכות גיאוגרפית

אופיר כץ: חיים ביבס, בבקשה

חיים גבתי: חברים, אחר צהריים טובים לכולם

חיים גבתי:  קרן הארנונה שחשבנו שסיימנו איתה בהכנת חוק ההסדרים, אבל בינתיים באו בחירות, הכול הוקפא והגענו חזרה מה שנקרא לנקודת ההתחלה

חיים גבתי:  עם האוצר אתה מתחיל משהו ואתה בסוף תמיד חוזר חזרה

חיים גבתי:       המטרה של קרן הארנונה, אני אגע בשני דברים מרכזיים

חיים גבתי:  אחת, זה בליבה של השלטון המקומי

חיים גבתי:  זה כמו שאני בא למשרד האוצר, מוציא את רשות המסים ממשרד האוצר ומעביר את זה למישהו אחר

חיים גבתי:  זו המשמעות, בסוף זה הליבה עצמה של השלטון המקומי, של הרשות המקומית, ועל בסיסה אנחנו בונים את כל המשאבים והתקציבים בתוך הרשויות המקומיות

חיים גבתי:  כאשר אנחנו באחדות של השלטון המקומי מביאים לכך שיש מענקי איזון לרשויות מוחלשות, שהם מאזנים בין אותו סעיף שמדבר עליו ברמלי לבין הסעיפים שאנחנו מדברים, בעצם בין ההוצאות לבין ההכנסות

חיים גבתי:       הרעיון פה בבסיסו, מאחורי הקלעים כאילו מדובר בתמרוץ דיור, זה לא תמרוץ דיור, כי בסוף זו קופה צדדית, אדוני היושב ראש, זו קופה צדדית של האוצר

חיים גבתי:  למה הדבר דומה? לפני 12 שנה בא אוצר מדינת ישראל והקים קרן ניקיון

חיים גבתי:  קרן הניקיון שיש בה קרוב לארבעה מיליארד שקל, התכלית שלה הייתה לקחת, להקים מתקני קצה, הפרדה במקור, טיפול בבר קיימא, העלו את כל היטלי ההטמנה ואמרו שבעתיד, הציגו את העקומה, התושבים לא ישלמו מס הטמנה ולאט לאט ההפרדה במקור תביא לחיסכון ברשויות

חיים גבתי:  במקום זה מה שקרה, אתה יודע, אדוני היושב ראש, כמה מתקני קצה הוקמו בארץ לטפל בפסולת? אפילו לא אחד, אפס שקל יצא

חיים גבתי:  אתה יודע מה כן יצא?      לא רק שלא הוציאו אלא יש פה 600 מיליון שקל שרוצים להעביר אותם למקום אחר

חיים גבתי:  זו דוגמה אחת

חיים גבתי:  דוגמה שנייה, הקימו תאגידי מים, האוצר באו לטפל במים, אמרו שצריך לטפל במשק סגור, שזה מצוין דרך אגב, לקחו את הדלתא בין התשלום למקורות לבין מה שגבינו, קנו את הרשויות בכסף, נתנו להם מה שנקרא חמש שנים הלוואה שהם שילמו עליה 30% מהתשתיות ולאט לאט הלאימו את נושא המים

חיים גבתי:  היום תושב שמשלם על המים שלו משלם 40% עבור המים, 60% עבור מים לפלסטינאים ולירדנים, עבור ההתפלה, עבור הכול

חיים גבתי:  בכל מקום מסודר בעולם המערבי אתה משלם על המים שלך בלבד במחיר שווה לכל נפש וזול מאוד ולא מה שקורה במדינת ישראל

חיים גבתי:       וגם פה, בעצם מה התכלית שלהם? עשינו את התחשיב, חמישה מיליארד שקל על פני חמש שנים

חיים גבתי:  זה, דרך אגב, הרבה יותר משמעותי

חיים גבתי:  מה שאנחנו אמרנו להם לעשות ואת זה הם לא רוצים, כי בסוף תמרוץ האמיתי, רק לסבר לכם את האוזן, בזכות אזורי הביקוש בשנתיים האחרונות אוצר מדינת ישראל הרוויח 59 מיליארד שקל, על המיסוי על הנדל"ן עוד 20 מיליארד שקל, כמה כסף חזר לבנייה לזוגות צעירים? אפס שקל

חיים גבתי:  אז זה שמנסים לבנות משהו במסווה, אני אומר לכם, רבותיי, כניסה לדלת, המשמעות שבעצם תושבי מדינת ישראל יהפכו להיות הקופה הצדדית של קרן שהתכלית שלה בסוף לא להביא לפתרון לזוגות צעירים אלא לעוד מיסוי על התושבים דרך משהו שזה ליבת הסמכויות של הרשויות המקומיות

צבי ידידיה סוכות: תגיד, אתה לא מתבייש, אחרי שהחזקת את המדינה בגרון לבוא לבקש טובות מהקואליציה?      

אופיר כץ: לא, צבי, אני לא מסכים לדיבור הזה, מה פתאום? ממש לא

צבי ידידיה סוכות: הבן אדם החזיק את המדינה בגרון, הוא איש ליכוד, הוא איש שלכם בכלל

אופיר כץ: לא, צבי, לא

נעמה לזימי: עכשיו אנחנו יודעים לאן קרן הארנונה הולכת, הבנו לאן קרן הארנונה מיועדת

אופיר כץ: צבי, אני לא מסכים

אופיר כץ:  זה לא משנה אם הוא איש ליכוד או מפלגת העבודה, אנחנו לא מדברים ככה לאורחים כשאנחנו בוועדה

אופיר כץ:  אני לא מסכים לזה

צבי ידידיה סוכות: הבן אדם החזיק את המדינה בגרון על משהו פוליטי

אופיר כץ: צבי, זה לא קשור, אתה לא מדבר אליו ככה בוועדה

צבי ידידיה סוכות: מתי הוא השבית על אירוע פוליטי שהיה שלנו, של הימין, מתי? אף פעם

אופיר כץ: צבי, אני מבקש ממך

אופיר כץ:  זה לא יפה וזה לא מכובד וזה לא מתאים לך

קריאה: תבדוק, אולי הוא עדיין שובת

יוראי להב-הרצנו: ישמע הציבור ויבין לאן מיועדת הקרן הזאת

יצחק קרויזר: מה אתה קופץ?      

יוראי להב-הרצנו: הרשויות לא צריכות את הקרן, שמעת את ראש הרשויות המקומיות

נעמה לזימי: תשלטו אתם על האירוע של הקואליציה שלכם

נעמה לזימי:  אפשר לדבר?      

יוראי להב-הרצנו: יש פה ראש עיר אחר שאומר שהוא כן צריך?      

אופיר כץ: בבקשה, נעמה

נעמה לזימי: תודה

נעמה לזימי:  קודם כל אני אפתח בזה שאני הבנתי לפני כשבוע שזה יורד מחוק ההסדרים

נעמה לזימי:  אני מאוד מקווה שלא עשו פה איזה שריר לשלטון המקומי בעקבות הסיפור של ההפיכה, אני מאוד מקווה שזה לא יהיה אקט בריוני מה שקורה כאן עכשיו

נעמה לזימי:       אני רוצה להגיד משהו אחר על הסיפור של רשויות חלשות ורשויות חזקות

נעמה לזימי:  כשאנחנו רוצים לתקן ולצמצם פערים אנחנו לא יכולים לשכוח בשום פנים את הפריפריה החברתית בדיוק כמו הגיאוגרפית

נעמה לזימי:  יש כאן הפרטת מדינה, ואני אגיד בדיוק למה

נעמה לזימי:  החליטו באוצר במקום להגדיל מענקי איזון ולהוסיף תקציבים, מה שאנחנו אומרים לצמצם פערים, החליטו לשסות בין רשות חזקה לחלשה

נעמה לזימי:  הטקטיקות האלה של האוצר, שהן כל הזמן חוזרות, הן חייבות להיפסק

נעמה לזימי:  אתם רוצים לצמצם פערים? נפלא, תוסיפו משאבים, תוסיפו מענקי איזון, תפתחו אזורי תעשייה, תפתחו אזורי הייטק, מה שאתם לא עושים כמו שצריך

נעמה לזימי:  כי אם המרחבים האלה לא ייפתחו לבד אף אחד לא עושה את זה כמו שצריך בעצמו

נעמה לזימי:  המדינה הזאת מזמן סיימה לפתח בעצמה כמו שהיא אמורה לפתח

נעמה לזימי:       אני אגיד יותר מזה, אני גרה בקרית אליעזר בחיפה

נעמה לזימי:  תגידו, בשכונה הוותיקה שלי הכספים לצמצום פערים והכול אמורים ללכת לרשויות אחרות? זה נשמע למישהו הגיוני שאנחנו משתמשים בפריפריה גיאוגרפית ופריפריה חברתית ועושים ביניהם הפרד ומשול? יש עוד צורות לפעול בהם והשימוש שלכם בעידוד דיור, שזה באמת בדיחה, שאין לי בכלל איך לתאר, אתם באוצר כל הזמן עושים את זה, במקום לשים את היד בכיס מוצאים פתרונות - - -      

שרון ניר: מכניסים את היד לכיס של מישהו אחר

קריאה: לכיס של מי?      

שרון ניר: סליחה, זה של הרשויות המקומיות, זה של האזרחים

נעמה לזימי: סליחה, יש דרכים להרחיב תקציב

יצחק פינדרוס: זה בכיס של האזרחים

שרון ניר: האזרחים משלמים ארנונה לדברים מסוימים

נעמה לזימי: האזרחים ברשויות הגדולות לא צריכים לשלם, המדינה צריכה להוסיף מענקי איזון, לעשות את תפקידה כמו שצריך ואתה לא אמור להגיד לשכונות הוותיקות בערים הגדולות שהם עכשיו יינזקו עוד יותר

נעמה לזימי:  רשות חזקה וגדולה יש בה גם פריפריה חברתית, אתם שוכחים את זה לפעמים כאן, נראה לי

יצחק פינדרוס: ראינו בגבעת עמל

נעמה לזימי: אני הבאתי כסף לגבעת עמל

נעמה לזימי:  מה זה ראינו את גבעת עמל?      

יצחק פינדרוס: ומאיפה הכסף הגיע?      

נעמה לזימי: תגיד לי, איך אתה לא מתבייש?      

משה גפני: גבעת עמל זה אנחנו

נעמה לזימי: נכון

נעמה לזימי:  גפני, אתה מנסה לעזור בזה

נעמה לזימי:  אתה אומר לי ראינו בגבעת עמל? ראינו בחוק הדיור הציבורי, פינדרוס

נעמה לזימי:  אתם ביטלתם אותו

משה גפני: לא, לא

נעמה לזימי: ראינו

נעמה לזימי:  אם לא הייתי אני לוחצת עם החוק הזה גם לא היה שום דבר, בוא נרגיע

יצחק פינדרוס: אני מסכים איתך שחוק הדיור הציבורי צריך לחזור

נעמה לזימי: בוא נרגיע בבקשה, עאלק ישראל השנייה

צבי ידידיה סוכות: אזרחים סוג ב', לא ישראל השנייה

נעמה לזימי: טוב, שכחתי, התנחלויות ישראל הראשונה

צבי ידידיה סוכות: התיישבויות

יצחק פינדרוס: אדוני היושב ראש, יש פה עוול, עכשיו מתחילים, וזו התחלה של תיקון של העוול, לנסות להתמודד איתו

יצחק פינדרוס:  אתה רואה את הפחית הזו שם? הכנסת שילמה לעיריית בני ברק על הפחית הזאת, זאת האמת

יצחק פינדרוס:  שיידעו תושבי ישראל את האמת

יצחק פינדרוס:  לדעתי, אני בדקתי ברוב מדינות העולם, אין דבר כזה, ארנונה בסוף זה משהו לוקלי, המבנה של הארנונה במדינת ישראל, מעבר לעיוותים שזה מביא בתקצוב של השלטון המקומי, שיכול להיות שזה לא המקום לטפל בו, בתקציב, נעמה, אבל הסיבה שעיריית חיפה לא נלחמת בזיהומי אוויר זה בגלל שזכות הקיום שלה זה אם יהיו מפעלים מזהמי אוויר

נעמה לזימי: אתה לא מעודכן, פינדרוס

יצחק פינדרוס: לא עכשיו, אני מדבר איתך על לפני עשור

יצחק פינדרוס:  אני מסביר לך, יש פה עיוות והעיוות הזה גורם שראש עיר, ואני הייתי ראש עיר והייתי בשלטון המקומי 27 שנים, ראש עיר קם בבוקר, כל מה שמעניין אותו זה איך הוא משיג כסף והדרך שלו להשיג כסף זה לדאוג שיהיו משרדים, לא תעסוקה, אל תתבלבלו, שלא יגידו לכם שזה דואג לתעסוקה, זה איך יהיה לו ארנונה עסקית, מפעלים עתירי שטח, ולא עתירי כוח אדם, זה מה שכל ראש עיר במדינת ישראל קם בבוקר ועושה

יצחק פינדרוס:  זה משהו מעוות שצריך להפסיק אותו

יצחק פינדרוס:       הסיבה שעירייה בפריפריה, על אף שיכול להיות שם ציבור שיש לו הרבה כסף, אני אתן לך דוגמה קטנה, מבשרת, הציבור החזק בירושלים, כלכלית, אתם קוראים לזה יצרני, הלא חרדי, עבר למבשרת, מבשרת הייתה עירייה כושלת שנים, על סף פירוק כמה פעמים, למה? כי עובדים במשרדים בירושלים וגרים במבשרת

יצחק פינדרוס:  תסבירי לי, למה תושב מבשרת, הארנונה שלו משולמת בעצם בירושלים? אני מביא לך דוגמה שאת יכולה אפילו להזדהות איתה, למה? תסבירי לי

נעמה לזימי: בשביל זה יש פרויקטים בתוך הרשות

יצחק פינדרוס: מה את אומרת הפתרון? הפתרון הוא שהמדינה תיקח כסף מתקציב המדינה ותסבסד, אבל זה לא נכון, כי מי שמחזיק את השלטון המקומי בסוף אמור להיות – הרי מענקי האיזון הם לא נכונים - - -     

נעמה לזימי: אז אתה רוצה לקחת מהעשירונים 1 ו-2 בירושלים?      

יצחק פינדרוס: לא, לא, לא

יצחק פינדרוס:  ממש לא

יצחק פינדרוס:  תושב תל מונד שעובד במשרד בתל אביב ולא מקבל שירותים בתל אביב, או תושב מבשרת שעובד - - -     

נעמה לזימי: אז בוא נחזור לירושלים, עשירונים 1 ו-2

מתן כהנא: כל הדיון הזה רק מראה שצריך לדון בזה ברצינות ולא בחוק ההסדרים

יצחק פינדרוס: תקשיבי לי, את לא מקשיבה לי

נעמה לזימי: אתה זרקת דוגמה וחזרת בך

נעמה לזימי:  אני מקשיבה לך

אופיר כץ: נעמה, די, את לא נותנת לו להוציא משפט

יצחק פינדרוס: תושב מבשרת שמקבל שירותים במבשרת ועובד בירושלים, את המס שלו צריך לשלם בירושלים

מתן כהנא: אבל אתם אומרים אותו דבר

יצחק פינדרוס: מתן, אל תעצור אותי

מתן כהנא: אבל אתה גם רוצה להוציא את זה מחוק ההסדרים

יצחק פינדרוס: מה שאני אומר, אם כנים דבריכם ואתם פעם אחת רוצים לפתור את משבר הדיור, משבר הדיור נובע רק מזה, כי ראש רשות קם בבוקר ואומר: אני לא רוצה תושבים, אני רוצה משרדים

יצחק פינדרוס:  וההוכחה לזה, אני אתן לך את ההוכחה לזה הכי חזקה שיכולה להיות, הצורך בתעשייה בשני העשורים הקרובים הוא בעוד 25 מיליון מטר, מתוכנן בתב"עות מאושרות כיום 200 מיליון, פי שמונה מהצורך, הצורך במגורים חצי מהצורך מתוכנן, את יודעת למה? כי הרשויות המקומיות מעוניינות רק בתעשייה ולא במגורים

יצחק פינדרוס:  ולכן כל מי שעיניו בראשו חייב לתמוך שזה יעבור כמה שיותר מהר, כי לא יהיה לך ולצעירים שום דרך לקנות דירה במדינת ישראל

נעמה לזימי: נכון, לא רשות מקרקעי ישראל שילשה את מחירי הקרקע

אופיר כץ: שרון ניר, בבקשה

אופיר כץ:  אני מבקש לשמור על שקט ולכבד

שרון ניר: אני מבקשת להתייחס באופן עקרוני ואחרי זה גם באופן פרטני

שרון ניר:  באופן עקרוני אנחנו צריכים לשאוף לחזק את הקצוות ולהפחית רגולציה

שרון ניר:  עכשיו מה ראינו? שלטון מקומי, רשויות מקומיות, שמתאוששות, קמות על הרגליים, לוקחות את הארנונה, שזה מקור ההכנסה העיקרי שלהם, לוקחות את ההכנסות מזה ועושות מזה תכניות העשרה, תכניות חינוך, כל מה שהן לא מקבלות מהמדינה הן עושות מהתקציב הזה של הארנונה

שרון ניר:  אז בואו נכניס את היד לכיס שלהם

שרון ניר:       זה בעיניי מעוות, זה לא ראוי, זה מסר גרוע מאוד לקצוות ולרשויות המקומיות וזה בניגוד מוחלט לכל ההפחתה של הבירוקרטיה שאני מצפה שתהיה בתכנית מהסוג הזה

שרון ניר:  לכן אני אומרת בצורה ברורה, אסור לגעת ברשויות המקומיות, בטח בדברים הבסיסיים האלה שמקיימים אותם

שרון ניר:  אפשר לחשוב, על מה מדובר? פשוט לא בסדר שיש פה שאיפה להכניס את היד לכיס למקום שנקרא הרשויות המקומיות

נעמה לזימי: הפרטת סמכות המדינה

אופיר כץ: תודה רבה, שרון

אופיר כץ:  כל משפט של חבר כנסת יש משפט שלךְ גם? טור פז, בבקשה

משה טור פז: האמת היא, אדוני יושב הראש, שתענוג לקיים פה דיון שחורג מכללי הימין ושמאל, קואליציה ואופוזיציה, דיון ענייני על סוגיה עניינית

משה טור פז:  הרשויות המקומיות לא צריכות להיות הכיס של מדינת ישראל ולא צריכות להיות הפתרון לעיוותים שהמדינה יצרה

משה טור פז:  אנחנו צריכים לחזק את הרשויות המקומיות היום, להעביר להם כמה שיותר סמכויות, כמה שיותר תקציבים ולתת להם לעבוד

משה טור פז:       הרעיון של לקחת מכיס אחד ולהעביר לכיס שני, במקרה הזה מרשות אחת לרשות אחרת, הוא רעיון גרוע

משה טור פז:  אולי הוא מחזק את המקבל, אבל הוא מקטין את הנותן

משה טור פז:  מי שצריך לקחת פה את האחריות זו המדינה ולא רשות אחרת ולכן אני חושב שזה רעיון גרוע

משה טור פז:  אנחנו צריכים להתנגד אליו ולהוציא אותו מחוק ההסדרים, לדון בו ועדיף לקבור אותו ברגע הראשון שאפשר

אופיר כץ: תודה רבה

אופיר כץ:  יוראי להב הרצנו, בבקשה

יוראי להב-הרצנו: הקשבתי לדברים של חיים ביבס, יושב ראש מרכז השלטון המקומי, בקשב רב

יוראי להב-הרצנו:  הוא לא מבין למה זה מגיע כאן, אני מבין שאין הסכמות עם השלטון המקומי שזה חוק שעוסק בליבת העיסוק שלו, בארנונה שהרשות גובה מהתושבים שלה

יוראי להב-הרצנו:  איך אתם מביאים את החוק הזה שהוא עוסק בליבה מבלי שהגעתם להבנות עם מרכז השלטון המקומי, עם העיריות בישראל?      

שרון ניר: נקווה מאוד שלא עושים עליו שריר

נעמה לזימי: הם הגיעו להבנות, הם אמרו שיעשו את זה והם חזרו בהם מבריונות

יוראי להב-הרצנו: מילא שהייתם מביאים חוק שמגיע לוועדה בדרך המלך, לוועדת הכספים, שבה אנחנו כולנו יכולים להבין את המשמעויות ונגזרות משמעויות חמורות מהאירוע הזה, משמעותיות חמורות לכאן או לכאן, תלוי באיזה עמדה אתה אוחז

יוראי להב-הרצנו:  זה חלק מחוק ההסדרים שמלווה את תקציב המדינה, אבל זו קופה חוץ תקציבית, אז מה הקשר של האירוע הזה לאירוע הזה? ושמענו את צבי סוכות תוקף את חיים ביבס - - -     

צבי ידידיה סוכות: האחדות פה בין השמאל לחיים ביבס מעניינת

יוראי להב-הרצנו: אני עכשיו בזכות דיבור, אני מבקש שלא תגיב

אופיר כץ: צבי, אתה מוכן להפסיק את זה? זה לא מכבד ולא מכובד, תפסיק עם זה

אופיר כץ:  אני מבקש ממך, תפסיק עם זה

משה טור פז: אתה יורה בתוך הנגמ"ש, צבי, עוד לא הבנת

יוראי להב-הרצנו: וזה מחשיד בעיניי, ההתפרצות הזאת מחשידה לאן הקופה הזאת מיועדת, אבל אני אשים את זה בצד

יוראי להב-הרצנו:  זה לעניין הפרוצדורה

יוראי להב-הרצנו:  ואני אומר לך, אתה יושב ראש ועדת הכנסת, שני הטעמים האלה בלבד מצדיקים שזה יפוצל מהאירוע הזה

יוראי להב-הרצנו:       אבל אני רוצה לדבר גם מהותית

יוראי להב-הרצנו:  אני ביקשתי בכנסת הקודמת להקים קרן לאומית לנטיעה ושימור של עצים בוגרים

יוראי להב-הרצנו:  האוצר אמר שזו מטרה נכונה, אבל עמדתם על רגליכם האחוריות כי אתם מתנגדים עקרונית לקרנות חוץ תקציביות

יוראי להב-הרצנו:  שכנעתם אותי למה זה לא נכון, כי יש היגיון בזה שלא נכון להקים קרנות חוץ תקציביות

יוראי להב-הרצנו:  חיים ביבס ציין, ובצדק, את קרן הניקיון

יוראי להב-הרצנו:  קרן הניקיון, בתור איש סביבה, אני אומר לכם שקונספטואלית תפיסתית זה אחלה רעיון, היא מנוהלת בצורה ביזיונית

יוראי להב-הרצנו:  להקים קרן נוספת חוץ תקציבית עם ועד כזה שלא ברור מה יושב בו, ויהיו בה חמישה מיליארד שקל, כמו בקרן הניקיון, ששום דבר לא יצליח להיות מנוהל בצורה נכונה, למה זה טוב?      אנחנו בקורונה למדנו שצריך להעצים את הרשויות המקומיות, לא להחליש אותן, אז עכשיו במקום לבזר סמכויות נוספות לרשויות המקומיות אתם לוקחים אותן חזרה לשלטון המרכזי כשהוכח שלא מסוגל לנהל את זה כמו שצריך? באמת נפלתם על הראש שלכם

יוראי להב-הרצנו:       אני אומר שוב, לא יכול להיות שהדבר הזה יועבר ככה באופן חד צדדי, באופן חפוז, בלי שיח משמעותי, שהשותפים המרכזיים שלכם, יושבת פה מירה סולומון, שהיא מדברת איתנו על כל שיג ושיח, על כל פסיק בהצעה שנוגעת להם, עצם העובדה שיש התנגדות גורפת חד משמעית לאירוע הזה צריכה באופן ברור ומובהק לגרום לדבר הזה להיות מפוצל ולהגיע לוועדה של גפני לדיון רציני ומעמיק בנושא הזה

אופיר כץ: תודה, יוראי

יוראי להב-הרצנו: לא יכול להיות, אופיר

אופיר כץ: בנושא הזה יש עמדות וטיעונים משני הצדדים, אני חושב שזה היה נושא אחד הכבדים והמשמעותיים שאנחנו דנים בו ודווקא כן הגענו לאיזה שהוא מתווה הסכמה בין כל הצדדים, למשהו שכולם יכולים לחיות איתו וגם לדון בצורה מעמיקה ושכל הצדדים יבואו ויגידו את אשר על ליבם

אופיר כץ:  שגית, את רוצה להסביר איך אנחנו נעשה את זה?     

שגית אפיק: אנחנו נחלק את הפרק הזה של קרן הארנונה לשני חלקים, כאשר כל הנושא של ההקצאה והחלוקה של המקורות, כל הסעיפים שעוסקים בחלוקה של המקורות וההקצאה של כספי הקרן יישארו במסגרת הצעת חוק ההסדרים, יעבור לדיון בוועדת הכספים, וכל החלק של הקרן והקמת הקרן, המועצה וכו', יפוצל

שגית אפיק:  גם יועבר לוועדת הכספים, ועדת הכספים תקיים דיונים ביחס להקצאה, תראה אם היא מצליחה להגיע לנוסחאות שבאמת מקובלות על כולם ושאפשר להתקדם איתם ובהתאמה תתקבל ההחלטה ביחס לקרן

שגית אפיק:  כל עוד לא יחוקק הפרק של הקרן אז ממילא אין משמעות לקביעת ההקצאות

משה טור פז: למה עושים את זה ככה? את מבדילה בין העיקרון לבין היישום? אני מנסה להבין

אופיר כץ: יש פה הרבה חוקים שעשינו את המהלך הזה בשביל שזה לא יילך לאיבוד, כי יכול להיות מצב שלא יהיה לך את זה ואז כל החוק הולך

אופיר כץ:  עכשיו אנחנו עושים את החלוקה הזאת

אופיר כץ:  בלי החלוקה, בוא נגיד שאנחנו לא מפצלים, היושב ראש מצליח להספיק רק את החלק הראשון, הגענו לתקציב, צריך להצביע עליו והוא לא הספיק כל החוק נופל לטמיון

אופיר כץ:  בנוסחה הזאת שאנחנו עושים, זה לא החוק הראשון שאנחנו עושים את זה, מבטיחים את החלק הראשון, יהיה מספיק זמן לדיונים מעמיקים ואם זה הדבר היחיד שהוא הספיק אז תמיד אפשר אחרי זה למזג ולהוסיף את זה

משה טור פז: את זה הבנתי

משה טור פז:  שגית, מה החלוקה פה? הרי זה לא מה שכתוב לפנינו, מה כן ומה לא

אופיר כץ: תגידי להם לפי סעיפים

שגית אפיק: זה בדיוק מה שאני עושה

שגית אפיק:  אם אתם פותחים את הצעת החוק בעמוד 720, פרק ב', רשויות מקומיות

שגית אפיק:  יש פה תוספת של חוק עצמאי חדש שקוראים לו, בסעיף 78, חוק הרשויות המקומיות (קרן להרחבת ההשקעה בתושב ולהגדלת היצע הדיור), ובסעיף 79 יש את הסעיפים של החוק

שגית אפיק:  בתוך 79 יש פרק א', מטרה והגדרות, פרק ב' הקרן להרחבת ההשקעה בתושב ולהגדלת היצע הדיור

שגית אפיק:  זה הקצאת הקרן

שגית אפיק:  מתוך הסעיפים מה שאני מפצלת זה סעיפים 1, 2, 3

שרון ניר: אבל אנחנו התנגדנו לקרן

שגית אפיק: הקרן מפוצלת

שגית אפיק:  הנושא של הקרן וההקמה של הקרן, היא מפוצלת, עוברת להליך חקיקה רגיל, תעבור לוועדת הכספים

יוראי להב-הרצנו: פרק ב' מפוצל, נכון?      

שגית אפיק: לא כל פרק ב'

שגית אפיק:  אני מבחינה בין הקצאת הכספים – תסתכלו על סעיף 5, 5 מדבר על הקצאת כספים, הנושא של הנוסחה והקצאת הכספים נשאר בתוך הצעת החוק, ועדת הכספים תדון בזה, תצטרך להגיע להסכמות, ככל שהיא תגיע להסכמות היא תבחן את החלק השני של הקמת הקרן

אופיר כץ: חברי הכנסת והאורחים, אני מבקש שקט, זה מפריע

שרון ניר: אנחנו מתקשים להבין, אדוני היושב ראש

אופיר כץ: כי אין שקט

שגית אפיק: אני אגיד מה נשאר בפנים

שגית אפיק:  סעיף 4 כספי הקרן, סעיף 5 הקצאת כספי הקרן, סעיף 6(א), (ב) ו-(ג), שזה גם הקצאת כספי הקרן כאשר סעיף קטן (ד) עוסק במועצת הקרן ולכן זה יפוצל החוצה

שגית אפיק:  עד סעיף קטן (ח) יפוצל החוצה

שגית אפיק:  סעיף 7 מקורות הקרן, יישאר בפנים

שגית אפיק:  ואז אנחנו עוברים לסעיף 23 - - -     

שרון ניר: רק דבר אחד, אנחנו מנסים להבין את הלוגיקה שלך, אם כל נושא הקרן הולך לחקיקה נפרדת ויוצא מחוק ההסדרים אז למה את משאירה את זה בפנים?      

אופיר כץ: הוא לא יוצא מחוק ההסדרים

אופיר כץ:  נגיד עכשיו גפני סיים את החלק שאנחנו משאירים בפנים, של ההקצאה, הוא עובר לחלק של הקרן עצמה

אופיר כץ:  אם הוא לא סיים, לפחות לא הפסדנו את החלק הראשון

יוראי להב-הרצנו: אבל אחד תלוי בשני

שגית אפיק: זה לא עניין שלא הפסדנו, זה עניין שזה כן מאפשר לכם איזה שהוא מנגנון יציאה מסוים

שגית אפיק:  זאת אומרת אם בדיוני ועדת הכספים לא יגיעו להסכמה ביחס להקצאת הכספים ולאופן הקצאת הכספים אז יצטרכו לראות מה עושים, איך פותרים את זה

יוראי להב-הרצנו: אז מה המשמעות של הקרן?     

שרון ניר: אבל אנחנו התנגדנו לקרן באופן כללי

אופיר כץ: זה בסדר שהתנגדתם לקרן באופן כללי, אתם יכולים להתנגד ואנחנו - - -      

יוראי להב-הרצנו: אבל אני רוצה להבין, שגית, אם לצורך העניין גפני לא יצליח למצות את הדיון במקורות ובהקצאה ובחלוקה, מה המשמעות של החוק הזה? נקים קרן שאין בה כלום?      

שגית אפיק: אז יש את הקרן שפוצלה

שגית אפיק:  זה עובד לשני הכיוונים, מצד אחד זה מאפשר בתוך חוק ההסדרים לקיים את הדיונים ביחס לנוסחאות ולהקצאה ויש פתח מילוט כיוון שיש גם הליך חקיקה רגיל ביחס לקרן

שגית אפיק:  זה עובד לשני הכיוונים

שגית אפיק:  מצד שני אם הוא לא יספיק לעשות את זה בלוחות זמנים של חקיקה רגילה, אז שוב, יש את הליך החקיקה הרגיל שנשאר על שולחן ועדת הכספים שעניינו הקרן

יוראי להב-הרצנו: את לא סבורה שנכון לעשות את זה בתהליך אחד?      

שגית אפיק: אני חושבת שבנסיבות האלה שבהן יש קושי להכיל את ההיקפים הגבוהים שיש כאן ולאור המחלוקת שיש עכשיו, שנכון שהמחלוקת הזאת תתברר לא בוועדת הכנסת, אלא בוועדת הכספים, אז אני חושבת שנכון יהיה שהבירור של הסוגיות שאתם מעלים כאן ייעשה בדיונים בוועדת הכספים

שגית אפיק:  בעיניי זו פשרה מאוד הגונה

מתן כהנא: אני רוצה הצבעה שמית כדי לראות מי מהליכוד מצביע נגד חיים ביבס

שרון ניר: אין פה שום דבר הגון

יוראי להב-הרצנו: אני לא מצליח להבין, שגית, אני מתנצל שאני מקשה עלייך, אבל למה לא לפצל את כל האירוע הזה ולדבר על הקרן בכללותה? למה לא לנהל את כל הקרן בכללותה בהליך רגיל למול המורכבות של זה? למה לאפשר להקים את הקרן, אבל את התוכן שלה לדבר בנפרד, מה הרעיון? אני לא מצליח להבין

יוראי להב-הרצנו:       (היו"ר ינון אזולאי)     

מתן כהנא: חמש דקות הפסקה? התייעצות סיעתית?      

ינון אזולאי: אתה רוצה לקחת התייעצות סיעתית?      

מתן כהנא: יש לי הרגשה שהליכוד לקח התייעצות סיעתית

משה טור פז: יש לי תחושה שיד ימין לא יודעת מה יד יותר ימין עושה

משה טור פז:  ככה זה כשיש לך רק שתי ידיים ימניות

משה טור פז:  זה לא מאוזן

ינון אזולאי: פינדרוס, אתה יכול לחזור על ההסבר שלך?      

מתן כהנא: אני מקווה שהציבור זוכר שעכשיו יום חמישי, ארבע וחצי אחרי צהריים בפגרה

יצחק פינדרוס: מתן, בסוף עם כל הלוביסטים שיושבים פה וכל האנשים הפוליטיים שיושבים פה יש לפעמים רגע שאנחנו צריכים להזיז את זה הצדה

יצחק פינדרוס:  את הדיון הזה עשיתי בקדנציה הקודמת כשהייתי באופוזיציה אצל ווליד טאהא, בהסכמה גם כן

יצחק פינדרוס:  אני מתפלא, כי ישבו איתי גם נציגי מפלגת העבודה וכולם הסכימו

מתן כהנא: אז למה זה לא נכנס אז?      

יצחק פינדרוס: כי האוצר לא הביא את זה

יצחק פינדרוס:  אני אז אמרתי לאוצר שיביאו את זה

יצחק פינדרוס:  אמיתי אני אומר לך

יצחק פינדרוס:  יש פה כשל אמיתי

שרון ניר: בטח שהאוצר לא יביא דבר כזה

יצחק פינדרוס: אני רוצה שתבין, עורך דין שגר במבשרת מקבל שירותים רק בירושלים

יצחק פינדרוס:       (היו"ר אופיר כץ)     

אופיר כץ: פינדרוס, תודה

אופיר כץ:  בבקשה, שגית, אני רוצה להתקדם

אופיר כץ:  תקריאי את הסעיפים

שגית אפיק: למעשה החלק שמפוצל זה סעיף 78, סעיף 79 1, 2, ו-3, סעיף 79 6(ד) עד (ח), סעיפים 8 עד 22, 24, 25 ו-26

שגית אפיק:  זה החלק שמפוצל

שגית אפיק:  החלק שנשאר כחלק מהצעת חוק ההסדרים זה סעיפים 78, 79 1 ו-2, 4, 5, 6(א), (ב) ו-(ג), 7, 23 עד 25

שגית אפיק:  זו החלוקה והכול עובר לוועדת הכספים, החלק המפוצל והחלק שנשאר כחלק מהצעת חוק ההסדרים

אופיר כץ: מי בעד הקראת הסעיפים לפי מה שהקריאה היועצת המשפטית?      

יוראי להב-הרצנו: אפשר הצבעה שמית?      

אופיר כץ: לא, אי אפשר

אופיר כץ:  מי בעד? תשעה בעד

ינון אזולאי: יוראי, תביא 20 חתימות

אופיר כץ: מי נגד? שלושה נגד

אופיר כץ:  מי נמנע? כמובן מתן כהנא

אופיר כץ: בעד – 9 

אופיר כץ: נמנעים – 1 אושר

נעמה לזימי: רביזיה

אופיר כץ: הסעיף הבא

אופיר כץ:  38 עד 40

שגית אפיק: עמוד 17

מתן יגל: יש פה שלושה צעדים שהמטרה שלהם לשמור על מקרקעי ישראל ולטפל בפולשים ובאנשים שעושים עבירות בנייה

משה גפני: אבל עם כל הכבוד מה זה קשור לחוק ההסדרים?      

מתן יגל: אני אסביר, הרב גפני

מתן יגל:  הרבה פעמים רשות מקרקעי ישראל רוצה לתכנן ורוצה לשווק ואם יש פולשים בשטח היכולת שלה לעשות את זה מאוד נמוכה ולכן בשביל לשחרר קרקעות ולא לספסר בקרקעות אנחנו רוצים לאפשר שיהיו כלים למדינה להילחם במי שבונה בניגוד לחוק או שהוא פולש לקרקע

מתן יגל:  יש פה שלושה סעיפים

מתן יגל:       הסעיף הראשון מדבר על לתת סמכות למנהל רשות האכיפה במקרקעין לנתק מבנה שנבנה בסטייה מהיתר במקרקעין בעלי רגישות גבוהה מחשמל, טלפון ומים

מתן יגל:  זה משהו שכבר קיים היום למהנדס הוועדה המקומית ורוצים לתת את זה גם למנהל רשות האכיפה במקרקעין

מתן יגל:  הסעיף השני מאפשר להאריך מועדים לצווי הריסה, מה שנמצא היום ב-30 יום יוארך ל-45, מ-60 ל-90, והסעיף השלישי מדבר על הוצאת צו סילוק ובעצם המטרה לאפשר להוציא צו סילוק ל-60 חודשים במקום 36 חודשים היום

משה גפני: אנחנו מדברים כבר זמן רב, גם כאן בוועדה וגם בוועדות אחרות, על ההתנהלות של רמ"י בכל הנושא של שחרור קרקעות וכל מה שמתנהל שם ואף אחד מאיתנו לא יודע מה משתחרר ומה לא משתחרר

משה גפני:  חבר הכנסת ינון אזולאי העלה את הנושא של רמ"י בוועדת הכספים הרבה מאוד פעמים

ינון אזולאי: מה זה עוזר לנו?      

נעמה לזימי: נכון, מתעלמים

אופיר כץ: האמת שזה נכון, כל הזמן

משה גפני: כל הזמן הנושא הזה עולה על סדר היום

ינון אזולאי: אני באמת בעד לפרק את רמ"י

נעמה לזימי: מצטרפת אליך

ינון אזולאי: אז יש לנו רוב

נעמה לזימי: האופוזיציה מצטרפת

אופיר כץ: אני מבקש לאפשר לגפני לדבר

נעמה לזימי: אבל לא להפריט קרקעות, אלא שיהיה תחת השיכון או הפנים

אופיר כץ: בבקשה, גפני

אופיר כץ:  לא להפריע

משה גפני: נושא מרכזי של שחרור קרקעות וכל מה שנלווה, כשמשרד האוצר מגיע לחוק ההסדרים לדבר על הנושא המרכזי הזה אז הוא מביא פה בתוך חוק ההסדרים נושא של שלושת הסעיפים שנאמרו פה על ידי משרד האוצר

משה גפני:  אני חושב שלא ראוי לדון על העניין הזה עכשיו

משה גפני:  אומרים שיש צורך, אני רוצה לכלול את זה בתוך כל המערכת של רמ"י

משה גפני:  אני מציע לפצל את זה מהחוק ולקיים על זה דיון באיזה ועדה שיוחלט

משה גפני:  אני חושב שוועדת הפנים היא הוועדה שאמורה לדון בעניין הזה ושם לדון על כל הנושא הזה

משה גפני:  להביא את זה בחוק ההסדרים ולהעביר את זה בצורה כזאת, אני חושב שזה דבר שאסור לעשות

שגית אפיק: גם העמדה של הייעוץ המשפטי שמדובר בתיקונים שכרוכים בעניינים רגישים, בפגיעה בזכויות, אנחנו חושבים שנכון היה לעשות את זה בהליך חקיקה רגיל

נעמה לזימי: ממש, ניתוקי חשמל ומים

נעמה לזימי:  ואני רק רוצה לומר שיש לזה גם השלכות לדיירי דיור ציבורי, לא פעם קוראים להם פולשים, אני לא יודעת מה יכול לקרות עם זה וצריך מאוד להיזהר גם בדבר הזה, בכל סוגיית הפינויים מהדיור הציבורי

ינון אזולאי: אגב, למה אתם כן חושבים שצריך להביא את זה בחוק ההסדרים?      

מתן יגל: אנחנו רוצים להגדיל את היצע הדיור - - -     

ינון אזולאי: אני כבר אומר, אם אפשר פעם אחת תשובה שונה מכל התשובות שאתם נותנים

ינון אזולאי:  תהיו יצירתיים פעם אחת

מתן יגל: הסיבה שזה פה היא בשביל לאפשר לרמ"י לשפר עוד - - -     

ינון אזולאי: עוד פעם רמ"י? אתה אומר רמ"י אתה רק מכשיל את עצמך

ינון אזולאי:  אתה לא מאפשר לרמ"י כלום, כל עוד אתה נותן להם - - -      

עומר רחמים: חבר הכנסת אזולאי, אבל בוא ננסה לתת שנייה - - -      

ינון אזולאי: אבל אני יודע את התשובות

ינון אזולאי:  מה, אנחנו לא יודעים את התשובות? הם לא הביאו תשובה חדשה

זאב אלקין: ינון, למה צריך להיות יצירתיים אם אתה עדיין מצביע בעד?      

ינון אזולאי: רגע, חכה, אולי לא

ינון אזולאי:  זאב, שלום, נחת?      

מתן יגל: יושב פה חבר הכנסת אלקין, שהיה השר הממונה על רמ"י שבתקופתו גם יצאו שיווקים בצורה שלא הייתה שנים אחורה

נעמה לזימי: פי שלושה

ינון אזולאי: באיזה מחירים יצאו השיווקים? אתם שוכחים

ינון אזולאי:  חבר'ה, על מה אתם מדברים? עוד כוח לרמ"י ועוד כוח לרמ"י

נעמה לזימי: הם שילשו את המחירים

ינון אזולאי: אתה יודע שבאור יהודה העלות לדירה אחת 1

ינון אזולאי: 950 מיליון, היום זה כבר למעלה משני מיליון

ינון אזולאי:  על מה אתם מדברים? במחיר למשתכן

ינון אזולאי:  על מה אתם מדברים? איפה אתם חיים? זה מחזק עוד ועוד את רמ"י

מתן יגל: והצעדים האלה בדיוק נועדו בשביל לשחרר עוד קרקעות שיש עליהן היום פולשים לא חוקיים

ינון אזולאי: את הדיור הציבורי תיתנו לרמ"י, הכול תיתנו לרמ"י

מתן יגל: זה לא קשור לדיור הציבורי

ינון אזולאי: לא, הכול ניתן לרמ"י, רמ"י יחזיקו בכל המדינה

ינון אזולאי:  שאלה, למה קק"ל צריכה שהשיווק שלה גם יהיה דרך רמ"י? למה? כדי לחזק את רמ"י

ינון אזולאי:  הם מספסרים בקרקעות, הם מחזיקים בקרקעות

מתן יגל: יש אמנה בת עשרות שנים בין רמ"י לבין קק"ל וקק"ל מקבלת את כל הכספים בגין השיווקים של הקרקעות שלה

ינון אזולאי: לא בדיוק

מתן יגל: בינתיים, תלוי מה יעבור במשך היום

יוראי להב-הרצנו: גפני, ככה באים להסדרים כשהקואליציה לא מסתדרת בינה לבין עצמה, לא מתואמים, לא סגורים? מה זה, שום דבר לא עובר פה, הכול יוצא מההסדרים

ינון אזולאי: מותר שיהיו חילוקי דעות

יוראי להב-הרצנו: הכול חילוקי דעות

ינון אזולאי: הכול אנחנו מעלים פה

ינון אזולאי:  זה בסדר גמור

יוראי להב-הרצנו: מה עשיתם בחודשיים האחרונים, ינון?      

מתן יגל: כל הצעדים פה הם כנגד אנשים שעוברים על החוק

משה טור פז: מרוב חילוקים אין דעות

מתן יגל: אנשים שבונים בלי היתר בנייה, אנשים שפולשים לשטח

מתן יגל:  כל הצעדים פה זה רק אנשים שמפרים את החוק

מתן יגל:  אני חושב שהבסיס שלנו זה לשמור על החוק ולאפשר לשווק את הקרקעות הלאה

ינון אזולאי: יש פה משהו שאנחנו לא צודקים? לא הבנתי

מתן יגל: דרך אגב, מרבית הסמכויות זה למנהל רשות האכיפה במקרקעין ולא לרמ"י עצמה

נעמה לזימי: אין בעיה, נוציא את זה מחוק ההסדרים, נדון בזה כמו שצריך ונבין את הרגישויות

נעמה לזימי:  זה כל מה שאנחנו אומרים

נעמה לזימי:  גם אנחנו לא רוצים שעל קרקע ציבורית חשובה יהיו פולשים שמונעים פיתוח

מתן יגל: אז תבואו לוועדה ונשמח לעשות דיון על זה

נעמה לזימי: מעולה, לא בחוק ההסדרים

אופיר כץ: אנחנו נחזור לסעיף הזה

יוראי להב-הרצנו: מה זה נחזור?      

משה טור פז: אני חושב שזה סעיף טוב, זה מוריד עלויות קרקע, זה בסוף תורם לנו

משה טור פז:  בסוף פולשים זה מי שמפר את החוק, אין שום סיבה לתגמל אותו, הוא צריך לעזוב

נעמה לזימי: קינלי, אנחנו לא חלוקים כנראה על זה שהסעיף הזה יכול להיות טוב, אנחנו חלוקים על זה שסעיף רגיש שנוגע לזכויות אדם, של ניתוקי חשמל, מים, פינוי, קורת גג וכל הדברים האלה, צריך להידון ברגישות הראויה

משה טור פז: הכול נכון, בסדר, בשביל זה משפרים את זה

משה טור פז:  כל המלחמה פה ברמ"י לא נראית לי

נעמה לזימי: וזה תהליך מאוד מורכב ולא פשוט

נעמה לזימי:  צריך לעשות אותו בצורה מאוד עניינית גם אם צריך לפנות אותם מהמקום

משה טור פז: אני מסכים, אבל זה לא הדיון פה

משה טור פז:  הדיון פה זה האם מקלים על המדינה לטפל בפולשים, וזה דבר ראוי, בסוף אנחנו המדינה

אופיר כץ: סעיף 41

שגית אפיק: 41, עמוד 18, סעיפים 70 עד 72, חוק להסדרת הביטחון בגופים ציבוריים

גל אסף: החוק נועד להכניס לתוך חוק להסדרת ביטחון בגופים ציבוריים מנגנונים שישקלו השפעות משקיות והשפעות כלכליות

גל אסף:  זה חוק שמאפשר לרגולטורים, המשטרה, שירות הביטחון הכללי, לתת הנחיות לכל מיני גופים, גם ציבוריים ממשלתיים וגם פרטיים, אנחנו מכניסים איזה שהוא מנגנון שאם יש לו השפעה משקית על יוקר מחיה או השפעה תקציבית גדולה אז יהיה איזה שהוא מנגנון קצת דומה לעניין שעשו בהסדרה, עקרונות ההסדרה, רק בגלל שיש פה חוק עם הנחיה ביטחונית אז במנגנון קצת יותר מרוכך

נעמה לזימי: איפה דוגמה?      

גל אסף: בסוף בתוך חוק כזה יש המון המון גופים

גל אסף:  למשל רכבת ישראל, חברת חשמל, גופים שיש חשיבות לביטחון שלהם

גל אסף:  כולנו רוצים שחברת חשמל, למשל, לא תקרוס בסייבר

גל אסף:  מאוד מאוד חשוב, ויותר חשוב כנראה משאר הגופים

גל אסף:  אותו דבר הביטחון ברכבת ישראל

גל אסף:  הביטחון פה הוא מאוד מאוד ברור

גל אסף:  מצד שני מנחים אותם, מי שמנחה אותם, המשטרה, השב"כ, מערך הסייבר, השיקול הכלכלי הוא לא חלק מהדיונים

יוראי להב-הרצנו: מה המשמעות של לייעל את המנגנון?     

משה טור פז: למשל שיכולים להגיד לך שאתה חייב לשים חומת אש גם אם היא עולה מיליון דולר לעסק של חצי מיליון דולר

יוראי להב-הרצנו: מה שכתוב פה בטבלה, יש את המנגנון הזה ועכשיו מבקשים לייעל אותו?      

משה טור פז: לא, לעשות לו אובר רולינג

יוראי להב-הרצנו: מוצע לייעל את המנגנון

גל אסף: אני אסביר מה המנגנון

גל אסף:  אנחנו רוצים להקים ועדה מייעצת שאם יש פה עלות תקציבית, או אם יש פה השפעה על המשק, למשל יוקר מחיה עלול לייצר איזה שהיא פגיעה באזרח, תהיה ועדה מייעצת שתדון בהשלכות, תגיד רגע, רגולטור יקר, אם שמת לב להשלכות שאתה עושה פה על אזרח, כן לא

גל אסף:  בסוף, שוב, בשונה מרגולציה קלאסית יש פה רגולציה ביטחונית, בסוף שיקול הדעת עדיין יהיה של המשטרה, זאת אומרת אם המשטרה תגיד שקלתי ולמרות זאת הביטחון גובר אז עדיין ההנחיה תצא לפועל

משה טור פז: אני חושב שזו הצעה מצוינת

יוראי להב-הרצנו: אני גם חושב

משה טור פז: קראתי את החוק והוא נראה לי מצוין

יוראי להב-הרצנו: אני הנחתי שדבר כזה מתקיים כבר

משה טור פז: לא, אין כזה דבר

קריאה: תמיד קל מאוד ללכת לכיוון ההיסטרי, אני חושב שזו הצעה מצוינת

יוראי להב-הרצנו: אין ברשות הסייבר הלאומית גוף שעושה את זה כבר היום? שעובר על הגופים שחשובים לביטחון המדינה ומגדיר להם מה הם צריכים לעשות?      

קריאה: הוא מסביר שאף אחד לא לוקח בחשבון את העניין הכלכלי

גל אסף: אני רק רוצה ללמד זכות על הגופים הביטחוניים

גל אסף:  השיקולים הכלכליים הם חלק מזה, הם גופים ממלכתיים, לפעמים זה נופל

יוראי להב-הרצנו: אולי נוסיף גם שיקולים סביבתיים?      

שגית אפיק: ההמלצה שלנו היא לוועדה לביטחון לאומי

אופיר כץ: המלצתכם מבחינתי התקבלה

אופיר כץ:  אני מקווה שגם ינון השתכנע

ינון אזולאי: לא בטוח

אופיר כץ: אם כך נעבור להצבעה, להעביר את הסעיף לוועדה לביטחון לאומי

שגית אפיק: סעיפים 70 עד 72, נושא 41, תיקון חוק להסדרת הביטחון בגופים ציבוריים, לוועדה לביטחון לאומי, נשאר בהסדרים

אופיר כץ: מי בעד? 11 בעד

אופיר כץ:  מי נגד? מי נמנע? הסעיף אושר ויועבר לוועדה לביטחון לאומי

אופיר כץ: אושר

אופיר כץ: עכשיו אנחנו עוברים לסעיף?      

שגית אפיק: לנושא מספר 44, עמוד 19

שגית אפיק:  קיצור תורים

יעל לינדנברג: הצעת החוק מבקשת להתמודד עם תופעת התורים הארוכים במערכת הבריאות, מוצע כאן מנגנון משולב שמחד מחייב את קופות החולים לעדכן ולהתריע בפני המטופלים על הגעת מועד התור שלו ולאפשר לו גם במועד ההגעה לבטל את התור, ומצד שני מקדים את גביית ההשתתפות העצמית למועד קביעת התור ולא למועד מימוש התור בפועל

יעל לינדנברג:       בחנו שלל נתונים וראינו שאחוז אי ההגעה לתורים יכול בחלק מהתחומים להגיע ל-25%, אבל בממוצע הוא 20% ואנחנו רואים שהדבר הזה פוגע בכלל המטופלים שממתינים מהסיבה הזאת והתורים מאוד ארוכים

יעל לינדנברג:  עשינו גם איזה שהוא תחשיב כלכלי, לראות את ההשפעות המשקיות של הדבר הזה

יעל לינדנברג:  המשמעות היא שאותו רופא נמצא בחדרו ומקבל את השכר, אבל בפועל המטופלים לא מגיעים ויש כאן עלות משקית עודפת, אנחנו אומדים אותה בכ-300 מיליון, הנחות שמרניות

יעל לינדנברג:  הכנסנו פה גם מנגנוני החרגה, שני סוגים של מנגנוני החרגה בסמכות שר הבריאות

יעל לינדנברג:  האחד הוא מנגנון ברמת ה - - -     

משה גפני: אני חושב שזה לא מעניין ואפשר לדלג על זה

אופיר כץ: אותי זה מאוד מעניין

משה טור פז: גם אותי

אופיר כץ: אני מגבש את ההתנגדות העזה שלי לסעיף הזה

יעל לינדנברג: אני ארחיב על מנגנוני ההחרגה

משה טור פז: בעיניי זו הצעה טובה

אופיר כץ: כן, הצעה טובה

אופיר כץ:  נראה בן אדם בן 70 שינסה לתפוס את קופת חולים להחזיר את הכסף

אופיר כץ:  תמצאו לי אותו, בן אדם בן 80

יוראי להב-הרצנו: אפשר שאלות הבהרה?      

אופיר כץ: אחרי שהיא תסיים

יעל לינדנברג: שני מנגנוני החרגה

יעל לינדנברג:  האחד הוא ברמת הפרט

יעל לינדנברג:  כלומר אם שר הבריאות נוכח לדעת שהמטופל באמת לא יכול היה לעדכן במועד וכו', הוא יכול לוותר לו על הגבייה הזאת וגם יש לשר הבריאות אפשרות לוותר על תחומים

לימור סון הר-מלך: אבל זה עדיין למפרע, זה אחרי שהוא שילם

שרון ניר: ממתי דורשים מאזרח לשלם על שירות שהוא לא קיבל?      

ינון אזולאי: מי קובע אם הוא יכול היה - - -     

אופיר כץ: ינון, היא אומרת שאתה תתקשר לשר הבריאות והוא יבטל לך

ינון אזולאי: צריך להתקשר לשר הבריאות?      

אופיר כץ: יהיה מספר של שר הבריאות שאפשר יהיה לקבל את הכסף חזרה?      

יעל לינדנברג: שר הבריאות רשאי לקבוע מנגנון אחיד בתקנות

אופיר כץ: בסדר, יש לכם את המנגנון?      

אריאל קלנר: אני חושב שתוארה פה בעיה אמיתית שאנשים - - -      

אופיר כץ: אני אגיד לך מה הבעיה? שחשבתי וציפיתי שהם יביאו איזה משהו איך להתמודד ולקצר את התורים, לא ליפול על אוכלוסיות חלשות ולקחת להם את הכסף

אופיר כץ:  איך אנשים לא יבואו לתורים כשנותנים להם תור אחרי שלושה וארבעה חודשים ל-MRI או לרופא משפחה? אתם עכשיו רוצים לקחת מהתושבים את הכסף הזה? תביאו איך אתם מקצרים את התורים

אריאל קלנר: אני חושב שיש פה נקודה אחת, הנקודה הנכונה בדברים זה שבאמת בסוף זה יוצר עומס יתר שבסוף כולם נפגעים ממנו כי אנשים - - -      

אופיר כץ: זו לא דרך לפתור את העומס

אריאל קלנר: נכון, אני מסכים

אריאל קלנר:  קודם כל הדרך לפתור את זה היא לדון בזה לעומק ובטח לא בחוק ההסדרים, ולכן אני חושב שצריך לפצל את זה, וגם הייתי למשל מציע, אם מישהו מבטל סדרתי אז אולי להעלות את הסכום, הפרמיה, דברים מקבילים לעניין הזה

שרון ניר: אני שואלת את עצמי, אני יושבת פה והאוזניים שלי באמת מתפוצצות, איך אנחנו מעזים לבקש מאזרחים לשלם למפרע על שירות שעוד לא התקבל? ואחרי זה אומרים להם תרדפו אחרינו

שרון ניר:  זה משהו שברמת ההתקשרות לא נראה לי דבר ראוי

שרון ניר:  בקשה לא ראויה ובטח לא כשמדובר באוכלוסיות מוחלשות

לימור סון הר-מלך: מסכימה עם כל מילה

יעל לינדנברג: אני רק רוצה להסביר לכם שמנגד יושבים אנשים שרוצים לקבוע תור להם ולילדיהם ויחכו שלושה-ארבעה חודשים

אופיר כץ: הם מחכים, את זה אתם לא פותרים

אופיר כץ:  שהם מחכים שלושה וארבעה חודשים, תפתרו את זה קודם, זה לא פתרון

אופיר כץ:  תוסיפו מכשירים, אל תחזיקו רישיונות אצלכם במשרד

אופיר כץ:  תשחררו רישיונות ל-MRI ול-PET CT ול-CT אז אנשים לא יחכו שלושה וארבעה חודשים

יעל לינדנברג: אז אני אגיד שבמקביל קודם כל זה לא יושב על אותו דבר, כי בסוף כמות הרופאים שנמצאים במערכת היא מוגבלת ולכן אנחנו - - -     

שרון ניר: אז בואו נגבה יותר כסף מאזרחים

יעל לינדנברג: זה לא נגבה יותר כסף מהאזרחים, התרחיש שאליו אנחנו מצפים, אין רצון לקחת - - -     

ינון אזולאי: איך את גובה ממנו את התשלום, לפני שהוא מגיע לקופה?      

יעל לינדנברג: אני אשיב אחד אחד

יעל לינדנברג:  אני אשמח להשיב

יעל לינדנברג:  בסוף התרחיש שאליו אנחנו מייחלים זה לא שיגבו כסף מאנשים, התרחיש שאנחנו רוצים זה שאנשים יבטלו את התור שלהם 24 שעות מראש כדי שהשכן שלהם שמחכה לתור יוכל לקבוע את התור

יעל לינדנברג:  זו המשימה

אופיר כץ: אנחנו יודעים מה תהיה התוצאה

יוראי להב-הרצנו: יש לי רק שאלה

יוראי להב-הרצנו:  הנימוק שלך, יעל, למנגנון הזה של ניכוי ההשתתפות העצמית, אמרת פה שהרופא ממילא מקבל את השכר שלו, אבל הוא מקבל את השכר שלו בהתאם לתורים שאותם הוא ניהל, זאת אומרת פר תור

יעל לינדנברג: השכר שלו לא מופחת בגין זה שלא הגיע מישהו

יעל לינדנברג:  אם אתה חושב שזה מייעל את המערכת, להיפך

יוראי להב-הרצנו: ודבר שני, שינון וגם היושב ראש ציינו, זה שכרגע אין לשכן שלו ואין לו תורים לחודשים הקרובים, אז זה לא משנה

לימור סון הר-מלך: גם אם הוא מבטל 24 שעות לפני

יוראי להב-הרצנו: לכן אני מצטרף לדברים גם של ינון וגם של גפני וגם של אופיר, לא עושים את זה ככה, תתמקדו בעיקר ולא בטפל

ינון אזולאי: למה לא חשבתם על מנגנון שאם הקופה מתקשרת לבטל את התור היא תשלם פיצוי לחולה?      

יעל לינדנברג: אם מה?      

ינון אזולאי: אם הקופה מתקשרת לבטל

אופיר כץ: אני יכול לשכלל את הרעיון שלך, ינון? ואם הוא מקבל תור יותר מחודש גם הם ישלמו קנס

ינון אזולאי: נכון, למה אתם לא עושים את זה?      

יעל לינדנברג: שוב, המנגנון הזה, גם הספרות המחקרית תומכת בזה, אנחנו רואים אחד לאחד שזו אחת הסיבות לזה - - -      

ינון אזולאי: אני לא מבין ספרות מחקרית, אני מבין עובדות

יעל לינדנברג: אז העובדות הן שבמדינת ישראל - - -      

אופיר כץ: העובדות הן שבמדינה מחכים כמו שלא מחכים בשום מדינה

אופיר כץ:  זה העובדות

ינון אזולאי: כשאדם צריך לקבוע תור לרופא מומחה, כשאדם צריך CT, הוא מחכה חצי שנה, ארבעה חודשים, שלושה חודשים

אופיר כץ: את יושבת במשרד האוצר, אני יושב פה, כמות הפניות שאני מקבל מאזרחים על תורים היא פשוט מטורפת

אופיר כץ:  זה מלפני ארבע שנים והיום זה לא השתנה

נעמה לזימי: ינון, ולמה אתה משמיט את זה שהאוצר מונע רכישת מכשור

יעל לינדנברג: אבל זו המטרה של - - -      

אופיר כץ: ינון, סיימת?      

ינון אזולאי: לא, לא התחלתי, לא נותנים לי לדבר, סותמים לי את הפה

אופיר כץ: בבקשה, לא להפריע, ינון אזולאי

ינון אזולאי: אני אסביר לך דבר אחד

ינון אזולאי:  יש לנו כמה בעיות בדבר הזה

ינון אזולאי:  הדבר הראשון, כמו שאמרנו, תורים מפה עד הודעה חדשה

ינון אזולאי:  מעבר לכך, בן אדם בגיל 80, אדם בגיל 70, הוא עכשיו לא ביטל את התור, לא הרגיש טוב, בינתיים גבו לו את התשלום שלו, אתם חושבים שהקשיש הזה בגיל 80 יילך לחפש איך לבקש ערעור, או איך לבקש את ההחזר של ה-30 שקל, של ה-70 שקל, של ה-15 שקל הזה? זה נראה לך נורמלי?      

יעל לינדנברג: אני מסכימה איתך, זה טיעון

יעל לינדנברג:  אם יורשה לי לענות

ינון אזולאי: בטח, מותר לך לענות, אנחנו בדו שיח

יעל לינדנברג: ישבנו באמת עם האגודה לזכויות החולה, הם תמכו בחוק והם תומכים בחוק והייתה להם הערה אחת, שלא הספקנו להכניס את זה ולכן גם יש את דיוני הוועדה, שאפשר להכניס את זה, ואחת הטענות שלהם הייתה שבאמת בן אדם בן 80 שיכול להיות שהדבר הזה התפספס לו, אז כדאי לחשוב איך מחריגים אותו

יעל לינדנברג:  תשובתנו הייתה שבדיוני הוועדה, כי בסוף הדבר הזה הונח, אז אנחנו נחשוב ביחד איך עושים את זה באופן חכם

יעל לינדנברג:  אני מסכימה עם הטיעון הזה, לכן גם יש זמן לעשות את זה

ינון אזולאי: את מבינה שאדם בגיל 80, יש אנשים שהם חולים, יש אנשים שפתאום אותה אמא הייתה צריכה להישאר עם הילד שלה בבית, אין לדבר סוף

ינון אזולאי:  לכן אני אומר, קודם כל אם היינו מביאים פתרון לתורים שהם נמצאים בהישג יד של שבועיים-שלושה, אז הייתי אומר לך זה יכול להיות, אבל זה כבר לא היה קורה לך, את יודעת למה? כי אדם לא היה שוכח את התור שלו

ינון אזולאי:  היום אדם קובע תור לעוד חצי שנה ובסוף הוא כבר לא צריך אותו כי הוא כבר לא נמצא איתנו

ינון אזולאי:  אנחנו יודעים את זה

יעל לינדנברג: זה לא מקרים בודדים

יעל לינדנברג:  אם זה היה פה מקרה ושם מקרה, שאנשים לא מבטלים, אנחנו רואים שזה רוחבית בכמעט כל התחומים ובהיקפים מאוד מאוד גבוהים

יעל לינדנברג:  לכן להגיד שהדבר הזה לא יפתור את בעיית קיצור התורים בצורה כזו או אחרת, אני לא מבינה את הטיעון הזה

יעל לינדנברג:  ואם אנחנו מדברים על אותו בן אדם בן ה-80 שאולי הוא יפספס את זה, אפשר לדבר על הדבר הזה

ינון אזולאי: את יודעת איפה הבעיה? איפה קורים רוב המקרים? אמרתם שעשיתם איזה שהוא מחקר, איפה הם קורים? בפריפריה

ינון אזולאי:  את יודעת מי אוכל אותה בזה, מי יבטל לכם את התורים? אנשי פריפריה, שם זו הבעיה שלהם, האנשים החלשים, שם אנחנו לא נדע איך להחזיר להם

יעל לינדנברג: זה לא נכון

ינון אזולאי: אוקיי, בסדר, זה לא נכון

ינון אזולאי:  את יודעת למה זה לא נכון? כי בפריפריה כבר התייאשו מלהזמין תורים

ינון אזולאי:  יש מקרה של קופת חולים מאוחדת, אישה הלכה למיון ואחר כך הלכה לבקש טופס 17

ינון אזולאי:  לפני שהיא הלכה למיון, זה היה בשעות הערב, היא התקשרה לקופה, בקופה אמרו לה: כבר חוזרים אלייך, לפני שאת הולכת יהיה רופא תורן דרך המוקד, מחכה עד השעה תשע, עשר בלילה, לא חזרו, הלכה

ינון אזולאי:  למחרת אגב גם לא חזרו אליה, ביקשה טופס 17, אמרו לה: כן, אבל יש לך השתתפות של 250 שקל

ינון אזולאי:  מטרטרים אותה חודש, חודשיים ושלושה בשביל לקבל את ההחזר של ה-250 שקל שהיא יכולה לערער על זה

ינון אזולאי:  אז אתם חושבים שבן אדם בשביל ה-30 שקל, נכון, זה הרבה כסף בשבילו, אבל רק הערעורים – אותו אדם בשביל ה-30 שקל האלה, רק המכתבים והעצבים שהוא יוציא הוא יחטוף התקף לב ובסוף יצטרכו לאשפז אותו

ינון אזולאי:  אז מספיק, זו אחיזת עיניים מה שאתם אומרים עכשיו

זאב אלקין: אני חושב שכבר נאמר פה מספיק לגבי זה שזה סעיף – אגב, זו לא פעם ראשונה שמשרד האוצר מנסה להגניב את זה לחוק ההסדרים בצורה כזאת או אחרת ואף פעם הכנסת לא הייתה מוכנה לשתף עם זה פעולה

זאב אלקין:  הבאתם פה לא מעט סיבות לכך

זאב אלקין:  אני אפילו אחסוך את הזמן להוסיף, אבל לי יש הצעה מעשית

זאב אלקין:  בדרך כלל, אדוני היושב ראש, כשפיצלת שלחת לוועדה רלוונטית כי הכוונה הייתה שהסעיף יתקדם

אופיר כץ: אני מסכים איתך, זה מה שיהיה

זאב אלקין: מניסיוני כיו"ר קואליציה יש לפעמים סעיפים שיו"ר ועדת הכנסת משאיר פה

אופיר כץ: זה מה שאני אציע עכשיו

זאב אלקין: אז זה מה שרציתי להציע לך בסעיף הזה, הוא בהחלט ראוי להיות תחת השגחתך פה בוועדת הכנסת

אופיר כץ: הצעתך התקבלה

אופיר כץ:  טור פז, בבקשה

משה טור פז: מוותר

אופיר כץ: אז סיימנו? האוצר רוצה משהו אחרון להגיד? טוב, אז הצעתי לחברי הוועדה, מאחר שאין לי עניין לקדם את הדבר הזה זה לפצל את זה לוועדת הכנסת

זאב אלקין: צריך להצביע על פיצול והחלטה שוועדת הכנסת - - -     

אופיר כץ: אני צריך לפצל את זה, שזה יישאר פה

אופיר כץ:  שיביאו לי את התקנון, נראה את ההתחשבות שלהם בקשישים

יעל לינדנברג: אני מבינה שיש כאן את ההתנגדות, אני חושבת שאם זה יפוצל לוועדת הבריאות - - -      

שרון ניר: אני רוצה להגיד לך שתטיבי להבין שהסעיף הזה ראוי לגניזה ותחזרו עם פתרונות יותר טובים כדי לטפל באזרחי מדינת ישראל

תמר לוי בונה: היושב ראש, יש גם הרבה מעלות בהצעה הזאת ואתם מעלים את הקשיים שאני חושבת שכולנו כבר שמענו

תמר לוי בונה:  השאלה אם אי אפשר לפצל את זה לפחות לוועדת הבריאות

ינון אזולאי: איזה מעלות חוץ מהכנסת כסף? איזה עוד מעלות יש?      

יעל לינדנברג: אני אגיד לעניין הכסף

ינון אזולאי: כן, שהקופות יקבלו את זה

יעל לינדנברג: אין פה הכנסת כסף, זה רק לטובת שיפור השירות

ינון אזולאי: למה, אין הרבה כאלה?      

יעל לינדנברג: יש הרבה כסף, זה לא נכנס לתקציב המדינה, אם לכך אתה מתכוון

ינון אזולאי: לא, אני שואל על כמה ביטולים בשנה מדובר?      

יעל לינדנברג: זה מה שאמרתי, אם פספסת, בסוף אנחנו מדברים על 20% שיש לנו את תופעת אי ההופעה, כלומר אחת לחמש יש ביטול תור, זה אומר שאתם שיושבים ולא מצליחים לקבוע תור, הדבר הזה משפיע על זה

ינון אזולאי: באיזה אזורים בארץ?      

אופיר כץ: אז תפתרו את זה בצורה אחרת

תמר לוי בונה: היושב ראש, רק מילה אחרונה

תמר לוי בונה:  אני אגיד קצר, יש גם מעלות לדבר הזה, אנחנו יודעים שרופאים מדברים על זה שיש להם כל יום, מדי יום ביומו, ביטולים

ינון אזולאי: אני שואל אם הרופא מוכן לשלם אם הוא ביטל

ינון אזולאי:  הוא מוכן לשלם כשהוא טס לחו"ל? תענו לי על זה

תמר לוי בונה: אני מבקשת שיפוצל לוועדת הבריאות, שתיים, אם לא נמצא את האיזונים - - -      

יוראי להב-הרצנו: אם אחד מתוך חמישה, כמה תורים מבוטלים על ידי המערכת?      

ינון אזולאי: בדקתם כמה תורים מבוטלים על ידי המערכת? הרי זה מבוטל במסות, פתאום יש שביתה, פתאום חדר הניתוח סגור כי הרופא חסר

ינון אזולאי:  בדקתם?      

יעל לינדנברג: אז בוא נדון בזה

ינון אזולאי: אין בעיה, תביאו את הנתונים על זה, תגידו מה אתם מוכנים לתת כסנקציה על אותם רופאים

יוראי להב-הרצנו: או על עיכובים

אופיר כץ: אני מבקש להשאיר את זה אצלי בוועדת הכנסת, לפצל לוועדת הכנסת

שגית אפיק: זה נושא 44, סעיף 77, פוצל

אופיר כץ: לוועדת הכנסת

אופיר כץ:  מי בעד?      

יוראי להב-הרצנו: פה אחד נראה לי

אופיר כץ: 11 בעד

אופיר כץ:  מי נגד? מי נמנע? יופי

צבי ידידיה סוכות: רביזיה

קריאה: למה הוא מגיש רביזיה?      

אופיר כץ: מנסים, מותר

אופיר כץ:  הסעיף יפוצל לוועדת הכנסת

אופיר כץ: אושר

אופיר כץ: תיקונים מוצעים בשב"ן

אופיר כץ:  42, עמוד 18

רועי רייכר: אני אסביר

רועי רייכר:  הצעת החוק באה לטפל בבעיה

רועי רייכר:  היום למיליוני אזרחים בישראל יש תופעה של כפל ביטוחי בריאות

רועי רייכר:  בניגוד לעולמות כמו רכב או דירה שבהם אנחנו קונים ביטוח אחד, בעולמות הבריאות, בגלל פערי המידע המאוד גדולים שיש לנו אל מול הסוכן לצורך העניין ואל מול חברת הביטוח אנחנו רוכשים ביטוחים שכבר יש לנו עליהם כיסוי ביטוחי

רועי רייכר:  הדוגמה הכי קיצונית לזה, או הדוגמה הכי משמעותית זה בתחום הניתוחים, היום ל-80% מהאוכלוסייה יש ביטוח שמכסה על ניתוחים בשב"ן

רועי רייכר:  השב"ן זה מה שקוראים מכבי שלי, כללית מושלם וכו', מעבר לסל הבריאות הבסיסי ולמרות זאת רוכשים ביטוחי בריאות פרטיים בחברות כמו מנורה, הראל וכו'

רועי רייכר:       הביטוחים האלה, בגלל התופעה הזאת, בהרבה מהמקרים שולחים את האנשים שבהם יש כפל ביטוחים למקום אחר, כלומר אני מכוסה כל חיי באיזה שהוא ביטוח, אומרים לי: יש לך שב"ן? כן, לך תעשה את הניתוח בשב"ן ואל תבוא לממש אצלי

רועי רייכר:  אגב, אני יכול לספר גם באופן אישי סיפור כזה ודוגמה, אמנם בדיקת מי שפיר, שזה לא ניתוח, אבל זה מה שקרה לנו ממש בחודשים האחרונים

רועי רייכר:  אנחנו מבוטחים בהראל וגם במכבי שלי, באנו לחברת הביטוח וביקשנו לקבל החזר על מי שפיר, אמרו לנו: יש לכם שב"ן, אמרנו כן, לכו לשם, אמרנו: אבל אנחנו משלמים כל החיים פרמיה, אמרו לנו אוקיי, אם יש לכם שב"ן אתם לא זכאים לקבל כפול

רועי רייכר:       בשורה התחתונה, מה שהצעת החוק הזאת מבקשת לעשות זה לטפל בתופעה הזאת, בד בבד גם עם, אדוני היושב ראש - - -      (היו"ר ינון אזולאי)     

יצחק פינדרוס: איפה הקאטץ'? אני רוצה לדעת

יצחק פינדרוס:  לא נעים לי להגיד לך, תן לי איפה הקאטץ', אתם הרי לא דואגים לחברות הביטוח, אתם דואגים לקופות החולים על פי רוב

יצחק פינדרוס:  משהו פה מוזר לי

יצחק פינדרוס:  על פניו זה נראה שאם פה דואגים לחברות הביטוח ולא לקופה

רועי רייכר: חבר הכנסת, אני אסביר

רועי רייכר:  בדיוק הפוך, חבר הכנסת פינדרוס

רועי רייכר:  במקרה שבו יש לך, לבן אדם, גם ביטוח פרטי בקופה, כלומר מה שנקרא שב"ן, משלים, וגם יש לך ביטוח פרטי חיצוני, במקרים האלה כאשר ישלחו אותך לשב"ן שחברת הביטוח תכניס את היד לכיס שלה, לפרמיה שאני שילמתי כל החיים ותעביר את הכסף לשב"ן

יצחק פינדרוס: עכשיו אני שואל מה קרה, אתם הרי תמיד דואגים לא לחברות הביטוח אלא לקופות החולים, מה קרה לכם?      

רועי רייכר: אני אחזור עוד פעם

יצחק פינדרוס: אני כן הבנתי נכון, אני מנסה להבין איפה הקאטץ'?      

רועי רייכר: אז אני לא הסברתי טוב

יצחק פינדרוס: אני שואל, בהסבר שלך, תגיד לי מה האינטרס של אוצר המדינה לצורך העניין?      

רועי רייכר: האינטרס של אוצר המדינה הוא כפול

יצחק פינדרוס: הרי אתם לא מייצגים את חברות הביטוח, אתם מייצגים את הקופות

נעמה לזימי: מערכת האמון שלנו עם האוצר מפליגה פשוט

רועי רייכר: אני חושב שראוי לשקם את מערכת האמון, בואו ננסה

ינון אזולאי: הם קנו את זה בזכות ולא בחסד

יצחק פינדרוס: אני רגיל שהאוצר דואג לקופות החולים והוא מנסה להוציא כסף מחברות הביטוח

יצחק פינדרוס:  פה משהו מצלצל לי הפוך, אני מנסה להבין מה פספסתי

רועי רייכר: לדעתי, חבר הכנסת פינדרוס, לא פספסת

יצחק פינדרוס: זאת אומרת שאני צריך עוד לחקור

רועי רייכר: אולי שווה לחקור, נחקור ביחד בוועדה

יוראי להב-הרצנו: רועי, אני שואל אם זה לא יעלה את הפרמיות

רועי רייכר: אני אענה

רועי רייכר:  הצעת החוק באה להתמודד עם תופעה כפולה, אחד זה הכשל הצרכני שעליו דיברתי ואחד זה הפגיעה במערכת הבריאות

רועי רייכר:  ישבה על המדוכה חצי שנה ועדה בראשות מנכ"ל משרד הבריאות הקודם, פרופ' נחמן אש, והסבירה למה או באיזה אופן המערכת הפרטית - - -      

יצחק פינדרוס: מנכ"ל משרד הבריאות היה מוטרד מזה שחברות הביטוח מפסידות כסף? אתה מבין שמשהו פה לא מסתדר לי

רועי רייכר: תן לי להסביר

רועי רייכר:  תן לי שתי דקות לנסות עד הסוף

ינון אזולאי: רועי, סיימת?      

רועי רייכר: מבחינתי סיימתי

עדה מימון: אני רוצה להעיר כמה הערות על ההסדר

עדה מימון:  אנחנו מבינים את החשיבות שבהסדר והרצון לפתור פה איזה שהיא בעיה של כפל ביטוחים, אבל חשוב לשים לב שיש פה הסדר מאוד מורכב שאנחנו עדיין לא בטוחים לגמרי מה יהיו ההשלכות שלו

עדה מימון:  היבט אחד שנאמר פה יכול להיות ייקור של הפרמיות הפרטיות, שחברות הביטוח ישלמו הרבה יותר על הניתוחים וייקרו

יוראי להב-הרצנו: זה מה ששאלתי בדיוק

עדה מימון: חברות הביטוח הם אלו שיישאו בתשלום ניתוח ככל שיש - - -     

יצחק פינדרוס: לא

יצחק פינדרוס:  קופת החולים או חברת הביטוח?      

רועי רייכר: תן לי להסביר

עדה מימון: זה יכול ליצור סרבול של האדם עצמו מול ה - - -     

רועי רייכר: לא, זה לא

עדה מימון: שנייה, אני אעלה את הנקודות

עדה מימון:  דבר נוסף, יש פה פוליסה חדשה שאנחנו יוצרים שקוראים לה פוליסה משלימת שב"ן, זו פוליסה שלא קיימת היום

רועי רייכר: זה לא נכון, היא קיימת

עדה מימון: שנייה

רועי רייכר: אבל רק תגידי דברים נכונים

יוראי להב-הרצנו: מה קורה פה? ינון, תעשה שקט

ינון אזולאי: מתן, אם אפשר קצת שקט, אנחנו לא שומעים

רועי רייכר: רשמתי את שלוש הנקודות, יש עוד?      

עדה מימון: עוד נקודה

עדה מימון:  חלק מהמבוטחים יועברו לפוליסה אחרת

עדה מימון:  נכון שיש פה את העניין של ליידע אותם, צריך גם לתת על זה את הדעת

עדה מימון:  דבר אחרון זה נושא של פרטיות, העברת מידע, חברות ביטוח יוכלו לקבל מהקופות מידע לגבי ניתוחים שאדם עבר ולגבי התשלומים שהוא קיבל וזה משהו שגם עליו צריך לשים את הדעת

עדה מימון:  אנחנו לא אומרים שההסדר הוא לא טוב, אנחנו אומרים שזה מחייב בחינה מאוד מדוקדקת, קבלת נתונים ובחינה של ההשלכות שיכולות להיות לזה ולכן העמדה של הלשכה היא שזה לא מתאים לחקיקה במסגרת - - -     

רועי רייכר: אני אתייחס לכל הנקודות, וזו לא העמדה כתובה ולא העמדה שפורסמה

רועי רייכר:  זה אחת

רועי רייכר:  אני אתייחס נקודה אחר נקודה

רועי רייכר:  לעניין טענה בדבר אפשרות לייקור הפרמיות, נתחיל מהעובדות

רועי רייכר:  העובדה הראשונה, חברות הביטוח, מבין כל סוגי הפוליסות שלהם, הפוליסות שבהן שיעור ההחזר הוא הנמוך ביותר מכל סוגי הפוליסות הן פוליסות ביטוחי הבריאות בניתוחים

רועי רייכר:  למה שיעור ההחזר שלהן הוא כה נמוך? התשובה פשוטה, מכיוון שכאשר אני מגיע לחברת ביטוח ויש לה אפשרות לנתב אותי, לשלוח אותי למקום אחר, אז זה מה שהיא עושה ולכן שיעור ההחזר שעומד על שיעור של 43%, שהוא הכי נמוך וחסר תקדים, הם צריכים אישור ממונה על שוק ההון כדי לייקר, ואנחנו חושבים שבשיעורי הרווחיות הללו אין שום הצדקה לייקר

רועי רייכר:      יתרה מזאת אני אגיד, יש היום פוליסה שבניגוד למה שאמרתְּ, קיימת גם קיימת, קוראים לה פוליסה משלימת שב"ן

רועי רייכר:  הפוליסה הזאת אומרת שאם יש לך שב"ן לגיטימי שחברת הביטוח תשלח אותך לשב"ן, אבל מלכתחילה - - -      

קריאה: לגבי ניתוחים היא קיימת?      

רועי רייכר: כן, התשובה היא כן

רועי רייכר:  לגיטימי שהיא תשלח אותך לשב"ן אבל מלכתחילה שתגבה ממך פרמיה יותר נמוכה

רועי רייכר:  כלומר אם היא יודעת והיא מחושבת על זה שכאשר יש לך אלטרנטיבה תפנה אליה אז מראש שהפרמיה תהיה יותר נמוכה

רועי רייכר:  בעקבות דיונים עם היועצת המשפטית לממשלה ומשרד המשפטים החלטנו שמכיוון שאין פה פגיעה באזרח, אלא להיפך, הטבת מצבו בלהעביר את האנשים האלה לפוליסות הזולות הללו למי שיש שב"ן, שגם ככה חברת הביטוח שולחת אותו לשב"ן, להעביר אותו לפוליסה משלימת שב"ן שהיא יותר זולה ממה שהם משלמים היום, ולכן גם הייקור התיאורטי שכאמור הסברתי למה אין לו הצדקה כלכלית בשום צורה, גם הוא לא אמור לקרות כי אנחנו מעבירים את כולם לדיפולט

רועי רייכר:       אני אתייחס גם לנקודה האחרונה של הדיפולט כי נגעת בה

רועי רייכר:  נקודת הדיפולט היא נקודה חשובה

רועי רייכר:  אנחנו בתוך ההסדר הזה, וזה רשום ונמצא, מאפשרים למי שבכל זאת יבחר וירצה ויחליט שלמרות שזו פוליסה פחות נכונה לו, כי כך גם ישבה ועדה חצי שנה עם כלכלנים, רופאים, פרופסורים ומנהלי בתי חולים, והחליטה שזו פוליסה פחות טובה - - -      

יצחק פינדרוס: כמה חברות ביטוח היו שם?      

רועי רייכר: להיפך, הרב פינדרוס, להיפך

רועי רייכר:  מי שעדיין ירצה לחזור יוכל לחזור ללא חיתום באותם תנאים קודמים שהיו

יוראי להב-הרצנו: רועי, אני חושב שההצעה היא טובה, אבל שתי שאלות

יוראי להב-הרצנו:  אחת, איך זה קשור לתקציב? שתיים, אם זה מורכב, כמו שהיועצת המשפטית אמרה, למרות שאני בעד, שוב, למה לא לאפשר לציבור שלא מכיר את הפרטים להיוודע באמצעות הליך חקיקה מסודר, רגיל, דרך ועדת הבריאות

רועי רייכר: אני אענה על שתי השאלות, נראה לי שהן שאלות שקשורות אחת לשנייה

רועי רייכר:  בסופו של יום יש פה את אחד הצעדים עם הזיקה הכי ישירה ליוקר המחיה וטיפול בכשלים פיננסיים וכלכליים שמשפיעים ישירות על הכיס של האזרח

רועי רייכר:  משפחות מוציאות היום על רכיב הכפל 2,000 שקלים ויותר בשנה

רועי רייכר:  לפעמים יש פרטים שמוציאים גם הרבה הרבה מעבר לזה, זה תלוי בגיל ובמצב הרפואי שלהם

רועי רייכר:  אם הדבר הזה והוזלת יוקר המחיה ופתרון כלכלי מלא לאזרח לא צריך להיות בחוק ההסדרים לא ברור לי כבר - - -     

יצחק פינדרוס: אבל אתה לא מוזיל, אתה מודה שאתה לא מוזיל

רועי רייכר: אני כן

יצחק פינדרוס: איך הוזלת לי?      

רועי רייכר: לא היית בחלק הזה, אז אני אסביר

רועי רייכר:  אתה מוזיל בשני אופנים

רועי רייכר:  באופן הראשון, בגלל שהשב"ן חייב להיות מאוזן, כלומר אין מצב שבו הוא גורף דיבידנד לפי החוק, אלא אם יש לו תוספת הכנסה כי חברת הביטוח שילמה לו, החוק קובע שהוא חייב להוריד את הפרמיה

רועי רייכר:  כלומר הפרמיות של השב"נים, בהינתן ואותה - - -     

יצחק פינדרוס: זה החלק הקטן מה-2,000 שקל

רועי רייכר: לא, זה לא נכון

יצחק פינדרוס: אתה אומר לי לא נכון, כמה שב"ן ממוצע למשפחה?      

רועי רייכר: שב"ן בממוצע עולה 70 שקלים לפרט לחודש, יכול להגיע גם ל-80 ו-90, תלוי ברמה שלו, תעשה את זה בממוצע חמש נפשות

יצחק פינדרוס: לא, אתה לא משלם על כל הנפשות

רועי רייכר: אתה כן, בוודאי שכן

רועי רייכר:  התשובה היא שכן

רועי רייכר:  אבל אני אענה על כל הפרטים, לאט לאט, נעשה דבר דבור על אופניו

רועי רייכר:  לעניין השאלה הזאת, שוב, יש פה השפעה ישירה וזיקה ליוקר המחיה של האזרח בשני אופנים, פעם אחת תרד העלות של השב"ן, ואלה עלויות משמעותיות, והפעם השנייה היא בעולמות העברה אוטומטית לפרמיה משלימת שב"ן בחברות הביטוח למי שכבר יש שב"ן

יצחק פינדרוס: לא יירד המחיר

רועי רייכר: המחיר כבר היום נמוך יותר

יצחק פינדרוס: אבל אתה אומר שהוא יעלה, הוא לא יהיה יותר נמוך

רועי רייכר: לא, יש בחברות הביטוח פוליסות שמתחשבות בעובדה שיש לך שב"ן והן זולות יחסית, ויש פוליסות שלא מתחשבות והן יקרות

רועי רייכר:  היום, גם אם לבן אדם יש שב"ן מכווינים אותו לפוליסות היקרות שלא מתחשבות בשאלה הזאת

רועי רייכר:  אנחנו מעבירים את כולם, כל מי שיש לו כבר שב"ן לפוליסות הזולות יותר שמתחשבות בזה שיש לך שב"ן ולכן גם שם יירד יוקר המחיה

יצחק פינדרוס: גם האינסנטיב שלכם מאוד ברור, ומה ששאלתי כנראה לא טעיתי, זה הפוך

יצחק פינדרוס:      (היו"ר אופיר כץ)         

אופיר כץ: עוד מישהו רוצה להתייחס? בבקשה, אלקין

זאב אלקין: אני חושב שזה פשוט

זאב אלקין:  ההסדר, אפשר לדון עליו, על היתרונות והחסרונות שלו, אבל דברים כאלה, הניסיון מוכיח שלהעביר אותם בחוק ההסדרים במהירות ובצורה כזאת זה מתכון בטוח לבעיות גדולות מאוד ולכן ברור בעיניי שצריך פה לפצל ואז להמשיך את הדיון בצורה מסודרת

רועי רייכר: אני אתייחס

רועי רייכר:  קודם כל, בניגוד אולי לרושם שנוצר, ישבה ועדה, אמרתי, בראשות פרופ' נחמן אש שהיה מנכ"ל - - -      

זאב אלקין: מה זה רלוונטי למה שאני אמרתי?      

רועי רייכר: אני אענה למה זה רלוונטי

זאב אלקין: גם עשר ועדות, זה לא מחליף את הכנסת

רועי רייכר: אני אנסה לענות

זאב אלקין: תענה לגופו של עניין

רועי רייכר: אני עונה לגופו של עניין

רועי רייכר:  ישבה ועדה ובחנה מגוון אלטרנטיבות לפתרון, האם זה תחליף לכנסת? בוודאי שלא, ברור שצריכים להיות דיוני ועדה וחברי הכנסת בסוף יקבעו אם כן או לא, אבל לגבי מה שקוראים בשלות המהלך, לגבי ההבנה של ההשלכות שלו, האם הוא תורם או לא תורם למערכת הבריאות, דיברה על זה ועדה במשך מספר חודשים וקבעה שזה צעד נחוץ ושיקדם את מערכת הרפואה הציבורית

זאב אלקין: זה לא קשור בכלל למה שאמרתי, אבל בסדר

אופיר כץ: אתה רוצה לחדד את השאלה, זאב?      

זאב אלקין: זו לא הייתה שאלה, זו הייתה קביעה ומה שנאמר לא רלוונטי

זאב אלקין:  הסבירו לי למה החוק הוא טוב והייתה עבודת מטה טובה לגביו, אני כרגע לא נכנס לזה אפילו, כדי שהכנסת תוכל לעשות עבודת מטה, ושום ועדה ציבורית לא מחליפה את עבודת המטה של הכנסת, ברור שנושא כל כך מורכב צריך לפצל ולדון בו בוועדה בצורה מסודרת ואז לשמוע מה עבודת מטה שהייתה ולשאול שאלות

שרון ניר: יש לי שאלה לגבי התהליך הזה

שרון ניר:  שאלת הבהרה

שרון ניר:  אני רוצה לוודא שבכל התהליך הזה כל תהליך התיאום והפרוצדורה לא מושת על האזרח, אלא על המערכות

שרון ניר:  שזה יהיה שקוף לאזרח, הוא יפנה לכאן או לכאן וכל שאר הבירוקרטיה זה יהיה המערכות בלבד, ואף אחד לא יגיד לו: אם יש לך – צריך להבטיח את זה

רועי רייכר: זה מה שקורה

רועי רייכר:  החוק, הסעיפים שלו, ההצעה שמונחת בפני הכנסת, כבר היום יש בה סעיפים של העברת המידע ללא האזרח בין הגופים, בין השב"נים לחברות הביטוח, זה נמצא

רועי רייכר:  אין שום זיקה של האזרח, האזרח לא צריך לעשות שום פרוצדורה

שרון ניר: ולאזרח לא יגידו: תביא אישור מההוא

רועי רייכר: את יכולה לבוא לוועדה איתנו לוודא, אבל שום דבר

אופיר כץ: מה אנחנו מצביעים, מפצלים או לא? נצביע להשאיר את זה בוועדת הבריאות

שולמית אלוני: סעיפים 73 עד 75, נושא 42

אופיר כץ: להשאיר את זה בוועדת הבריאות, מי בעד, במסגרת חוק ההסדרים?      

יוראי להב-הרצנו: לא הבנתי, מה ההחלטה?      

שרון ניר: לפצל, לפצל

אופיר כץ: לא לפצל

יוראי להב-הרצנו: לא מפצלים?      

אופיר כץ: לא, הרוב רוצה לא לפצל

אופיר כץ:  תשעה בעד מי נגד? חמישה

יוראי להב-הרצנו: אנחנו עכשיו נגד

יוראי להב-הרצנו:  מה התוצאות?      

אופיר כץ: תשעה בעד להעביר את זה לוועדת הבריאות בתוך מסגרת חוק ההסדרים, חמישה נגד ולכן ההצעה התקבלה והסעיף יועבר לוועדת הבריאות

אופיר כץ: בעד – 9 

אופיר כץ: נמנעים – אין אושר

נעמה לזימי: רביזיה

יוראי להב-הרצנו: רביזיה

אופיר כץ: גם אני

נעמה לזימי: הייעוץ המשפטי, שגית, אתם לא ממליצים להוציא את היועצים הסביבתיים? את הפגיעה הזאת?      

שגית אפיק: נעבור ל-3, ייעול הליכי רישוי סביבתיים, עמוד 2

גל ברנס: מוצע בשיתוף עם המשרד להגנת הסביבה לעשות סדר בכל הרגולציה הקיימת היום בנושא הגנת הסביבה

גל ברנס:  במסגרת הזאת היום עסקים בישראל מקבלים שלושה היתרים, הם ניתנים במועדים שונים, ניתנים על ידי גורמים שונים והעסקים סובלים מעודף רגולציה וגם המשרד להגנת הסביבה מתקשה לבצע רגולציה יעילה עם אכיפה משמעותית

גל ברנס:  מוצע להתאים את הרגולציה לרגולציה אירופית, להסדיר את נושא ההיתרים, לייצר ודאות לעסקים מצד אחד ומצד שני לשפר את ההגנה על הסביבה ולהתאים אותה למה שמקובל כיום באירופה

יוראי להב-הרצנו: הסיבה שאין אכיפה היא בגלל שיש תקנים ייעודיים למפעלים ולסוגי דיור שונים?      

נעמה לזימי: השרה פשוט הפקירה את הסביבה, אתה אומר

נעמה לזימי:  זה לא ייאמן, מציגים את זה כשיפור?      

יוראי להב-הרצנו: תסביר לי באמת איך יש אי אכיפה בגלל שיש סוגים שונים של תקנים ביחס לסוגים שונים של זיהום?      

גל ברנס: אני אסביר לגבי השאלה שנשאלה לגבי למה אנחנו משפרים את ההגנה על הסביבה

נטע דוברין: אנחנו מקדמים את הרפורמה של הרישוי הסביבתי המשולב כבר עשר שנים במשרד מתוך התחייבות קודם כל שהתחילה במשרד כלפי ה-OECD להשוות את הסטנדרטים הסביבתיים של הרישוי הסביבתי לסטנדרטים שמקובלים באירופה

נטע דוברין:  היום הפיצול של ההיתרים בחקיקה הישראלית שלנו, בהיתרים שלנו, לא מאפשרת לנו ליישם באופן מלא את הסטנדרטים הסביבתיים כפי שהם קבועים בחקיקה האירופית

יוראי להב-הרצנו: התנאים בישראל מחמירים יותר?      

נטע דוברין: לא, התנאים בישראל ממש לא מחמירים יותר מהתנאים באירופה

יוראי להב-הרצנו: תני לי דוגמה, בבקשה

נטע דוברין: למשל בחוק אוויר נקי, שגם אותו אנחנו מציעים לתקן ולהתאים לסטנדרטים של הדירקטיבה, אנחנו מיישמים מנגנון רישוי שהוא יחסית מתקדם ודומה מאוד לדירקטיבה האירופית בגרסה הקודמת שלה, אבל רק לגבי היתרי פליטה לאוויר

נטע דוברין:  כל הנושאים האחרים שנמצאים באירופה בהיתר משולב, שכולל את כלל ההיבטים הסביבתיים, מים, שפכים, קרקעות, בכלל חומרים מסוכנים, כל הדברים האלה היום לא נמצאים בהיתרי הפליטה שהם ההיתרים המתקדמים והם מוסדרים או בתנאים ברישיון עסק, או בהיתרי רעלים, שאלה מנגנונים שלא מותאמים לרגולציה האירופית ולא מאפשרים את הבדיקה המאוד יסודית ומאוד מעמיקה שאנחנו קובעים היום למשל בהיתרים לאוויר

נטע דוברין:       המטרה שלנו היא לייצר קודם כל מצב שההיתרים שלנו הסביבתיים יתאמו בהכול, בכל המדיות, בכל ההיבטים הסביבתיים, לסטנדרטים האירופיים

נטע דוברין:  זה בא יחד עם הבחנה בין העסקים היותר בעייתיים, יותר מזהמים, שיש להם השפעה באמת משמעותית, לבין היתרים שניתנים היום גם לקבוצות של עסקים שההשפעה שלהם היא יחסית מעטה

נעמה לזימי: אני בשוק שאתם אלו שמעלים את זה לחוק ההסדרים

נעמה לזימי:  כנראה המשרד להפקרת הסביבה בחסות השרה החדשה

נעמה לזימי:  אין לי מילים אחרות להגיד מה שקורה

שגית אפיק: כמה שנים אתם עובדים על הצעת החוק הזאת, נטע?      

נטע דוברין: אני שוב רוצה לחדד, מדובר בהצעה שאושרה גם בממשלה הקודמת

נעמה לזימי: שלא העביר, אתם אלה שמעבירים את זה

נעמה לזימי:  אתם אלה שמעבירים את זה, תתמודד עם האמת, משה

יוראי להב-הרצנו: בתור היועצת המשפטית של המשרד, גברתי, מה המשמעות התקציבית של המהלך הזה?      

נטע דוברין: אני אסביר

נטע דוברין:  השילוב של ההתאמה לסטנדרטים האירופיים עם ההתאמות הבירוקרטיות, זאת אומרת איחוד של שלושה מנגנוני היתרים שונים להיתר אחד פר מפעל, מוערך גם מבחינת היתרונות הסביבתיים, הפחתה בעלויות החיצוניות של הנזקים הסביבתיים וגם בעלויות רגולציה בהיקפים מאוד מאוד משמעותיים

יוראי להב-הרצנו: מה ההשפעה הישירה לאוצר המדינה? אנחנו כרגע עוסקים בחוק ההסדרים שמלווה את תקציב המדינה, מה ההשפעה הישירה?      

גל ברנס: אני אתייחס

גל ברנס:  בסוף אנחנו חוק ההסדרים ויש לו מטרות נוספות כמו הפחתת רגולציה עודפת ושיפור הוודאות במגזר העסקי ואלמנטים נוספים שכלולים במטרת חוק ההסדרים

גל ברנס:  כמובן שההצעה הזאת עוסקת בכלל האלמנטים האלה באופן מאוד ישיר וברור

שגית אפיק: היא נכנסת לתוקף ב-2026

שגית אפיק:  כמה שנים עבדתם עליה בממשלה, שהכנסת תעביר אותה ב-20 יום, 90 עמודים?      

גל ברנס: ההצעה הזאת, מאז ההתחייבות ל-OECD הייתה במחלוקת מאוד גדולה בין משרדי הממשלה

שגית אפיק: עשר שנים

נעמה לזימי: תודה, שגית

גל ברנס: אני אומר, במחלוקות מאוד גדולות, הצליחה הממשלה לייצר קונצנזוס בין המשרדים, לייצר פשרות והסכמות שמגיעות להסדר סדור עד - - -     

יוראי להב-הרצנו: אדוני, במקרה יושבים סביב השולחן הזה שני יושבי הראש של השדולה הסביבתית לכנסת, שנינו מתנגדים להצעה הזאת

נעמה לזימי: אני השנייה

יוראי להב-הרצנו: אני לא מצליח להבין איך זה מגביר את ההגנה מפני זיהום אוויר או מזהמים אחרים, אני לא מבין איך זה מגביר את הפיקוח ואת האכיפה נגד המזהמים שאתם טוענים שזאת התכלית

יוראי להב-הרצנו:  איך זה מגביר את האכיפה? אני לא מצליח להבין את זה, ועוד להעביר את זה בחוק הסדרים

נעמה לזימי: אין ארגון סביבה שלא פנה אלינו בחשש היסטרי בשבועות האחרונים

יוראי להב-הרצנו: אין לזה השפעה ישירה על התקציב

נעמה לזימי: וזה לא מתאים לחוק הסדרים

שולי נזר: אני רוצה להתייחס לזה

שולי נזר:  קודם כל הרפורמה הזו, השינוי הזה נעשה גם בשיתוף ארגוני הסביבה ונכון לממשלה הקודמת, היה בהסכמה עם ארגוני הסביבה

שולי נזר:  מדובר ברפורמה שיש לה משמעות סביבתית חיובית מאוד, לא סתם, זה חלק מההתחייבויות שלנו ל-OECD

שולי נזר:  בראש ובראשונה מה שהיא עושה זה מיישרת את הסטנדרטים הסביבתיים בישראל עם האיחוד האירופי

שולי נזר:  זה מבחינתנו הישג סביבתי יוצא דופן

שולי נזר:  בד בבד היא גם מורידה נטל בירוקרטי עודף שאין מה לעשות, מאז הקמת המשרד - - -     

יוראי להב-הרצנו: שולי, איך זה מגביר את הפיקוח ואת האכיפה שלכם? יש פחות תקנים שצריך לאכוף אותם?      

שולי נזר: אתה צודק, שאלה מצוינת

שולי נזר:  חלק מהדברים שעמדנו עליהם במסגרת הרפורמה הזו, שהמשרד יקבל כוח אדם לצורך - - -     

יוראי להב-הרצנו: זה לא מופיע כאן

שולי נזר: זה חלק מההסכמות שלנו עם האוצר, תיכף הם יתייחסו

שולי נזר:  המשרד מקבל חיזוק משמעותי כדי להבטיח - - -     

נעמה לזימי: למה בחוק הסדרים?      

יוראי להב-הרצנו: ואם לא יגיע החיזוק אז גם נוריד את מספר התקנים כך שהתקנים יהיו פחות מותאמים וגם יהיה פחות כוח אדם?      

שולי נזר: זה חלק מהתקציב של השנה הזאת

יוראי להב-הרצנו: שולי, בלי להעליב, המשרד להגנת הסביבה לא מצליח להגיע למיצוי תקציבי של התקציבים שיש, הוא לא מצליח לנהל את המשאבים שיש לו בצורה ראויה, קרן הניקיון - - -      

שולי נזר: אתה מדבר על קרן הניקיון

יוראי להב-הרצנו: אני מדבר על באופן כללי

שולי נזר: התקציב השוטף, המשרד מצליח להוציא אותו בצורה מאוד אפקטיבית

שולי נזר:  גל, אתה רוצה להתייחס?      

יוראי להב-הרצנו: אז זה לא נכון ואנחנו מתנגדים לזה ואנחנו גם נגיש רביזיה

שולי נזר: חבל, כי זו באמת רפורמה טובה

יוראי להב-הרצנו: רפורמה טובה? בואו נפצל אותו - - -      

שולי נזר: חבל

נעמה לזימי: שולי, לא ענית לשגית על עשר השנים

שולי נזר: אז אני עונה

שולי נזר:  החוק במתכונתו הנוכחית הוא לא עשר שנים, הוא מהשנתיים, משהו כזה

נעמה לזימי: אני רק רוצה להגיד משהו

נעמה לזימי:  לא עבר בגלל עומס? אלינו זה לא הגיע לחוק ההסדרים, אי אפשר להגיד על משהו שיצא לפני כן, תדברו איתנו על זה

נעמה לזימי:  זה יצא, דנו בזה? לא דנו בזה

נעמה לזימי:  אנחנו הגוף המפקח, לא אכפת לי מה קרה בכל המקומות האחוריים שלא היו בזה

לירון אדלר: לא, גם בשנה שעברה זה הועלה כרעיון, זה יצא כי ההסדר הוא מאוד מאוד מורכב, מאוד מסובך, יש פה תיקונים שבנויים על חוקים קיימים ומנסים בתוך ההסדר הקיים לעשות איזה שהוא תיקון

לירון אדלר:  זה חוק בהחלט סבוך

יוראי להב-הרצנו: שולי, עוד משפט אחד

יוראי להב-הרצנו:  אין בעיה לעשות את התהליך הזה, אבל ראוי שהוא יהיה בצורה מסודרת, בחקיקה בוועדת הפנים והגנת הסביבה כשחברי הכנסת והשדולה הסביבתית - - -     

אופיר כץ: יוראי, הטיעונים האלה גם היו מאחורי הקלעים ולכן היה שיג ושיח והידברות וכן הושג איזה שהוא הסדר

נעמה לזימי: קובי, אנחנו גרים במקום שבו יש 20% יותר חולי סרטן, נכון?      

אופיר כץ: הושג הסדר

אופיר כץ:  שגית, את יכולה להגיד מה סוכם?      

שגית אפיק: כן

שגית אפיק:  הצעת החוק שעוסקת ברישוי סביבתי תפוצל להליך חקיקה רגיל באופן שהיא תפוצל לשני חלקים ושניהם יפוצלו להליך חקיקה רגיל, אבל החלק הראשון שבהם, שהוא החלק הקצר יותר, כ-20 עמודים

לירון אדלר: כן, ושהוא התיקון בתוך חוק רישוי משולב, זה התיקון לחוק אוויר נקי

לירון אדלר:  הוא עוסק במפעלים הגדולים והוא מאפשר לעשות עניין של רישיון סביבתי אחוד במפעלים גדולים

לירון אדלר:  זאת אומרת בתוך היתר הפליטה ייכנסו גם תנאים שקיימים היום בהיתרים אחרים, היתר רעלים ודברים כאלה

לירון אדלר:  התיקון הזה זה תיקון קצת יותר קצר

שגית אפיק: התיקון הזה גם יעבור להליך חקיקה רגיל, יחד עם זאת יושב ראש ועדת הפנים יתחיל בדיונים שלו במסגרת הצעת חוק ההסדרים, ישתדל לעשות מאמץ לסיים את זה גם במסגרת הצעת חוק ההסדרים ולשלב את זה בחזרה בתוכה ככל הניתן

שגית אפיק:  החלק השני ימשיך להליך חקיקה רגיל

שגית אפיק:       אני מקריאה

שגית אפיק:  זה בעצם פיצול כפול, אנחנו מפצלים את שני החלקים להליך חקיקה רגיל, החלק הראשון הוא סעיפים 4, 9, 10, 11, 12, 15 ו-16, והחלק השני הוא 5 עד 8, 13 ו-14

שגית אפיק:  שניהם יפוצלו להליך חקיקה רגיל, יעברו לוועדת הפנים כשלגבי החלק הראשון יש התחייבות של יושב ראש הוועדה לעשות השתדלות לסיים את זה בלו"ז של הצעת חוק ההסדרים

לירון אדלר: ולמזג אותה חזרה

יוראי להב-הרצנו: זה אחלה וזה מאפשר לנו גם לדון בחלקים הטובים ביותר ובחלקים הפחות טובים

אופיר כץ: נכון, אתה רואה? יש פה קואליציה שמקשיבה לאופוזיציה, לא כמו שאתם רמסתם אותנו

יוראי להב-הרצנו: אנחנו בעד להפחית רגולציה לעסקים הקטנים

אופיר כץ: ולייעוץ המשפטי כמובן, קודם כל

נעמה לזימי: אני אומרת לך, נתקתק את זה, כל מה שטוב למדינה אנחנו מתקתקים

אופיר כץ: מי בעד מה שהקראנו? עשרה בעד

אופיר כץ:  מי נגד? מי נמנע? אם כך הסעיף יועבר בפיצולים שהוקראו כרגע לוועדת הפנים

אופיר כץ: אושר

שגית אפיק: נחזור ל-38 עד 40, שדובר בהם קודם

שגית אפיק:  היה על זה דיון, השגתם איזה שהן הסכמות?     

אופיר כץ: כן, השגנו הסכמות

אופיר כץ:  38 ו-39 יועברו לוועדת הפנים במסגרת חוק ההסדרים, 40 יפוצל לוועדת הפנים

אופיר כץ:  נכון, עומר?      

עומר רחמים: כן, תודה

שגית אפיק: שתי הצבעות

שגית אפיק:  38 ו-39 נשאר בוועדת הפנים, טיפול בפלישה למקרקעי ישראל והארכת מועדים לביצוע צו הריסה מנהלי

שגית אפיק:  הצבעה אחת

שגית אפיק:  זה נשאר בהצעת חוק ההסדרים

שגית אפיק:  40 מתפצל

אופיר כץ: מי בעד? שבעה

אופיר כץ:  מי נגד?      

נעמה לזימי: כל השיח שדיברנו על פולשים וזה, איך נשאר?      

אופיר כץ: שניים נגד

אופיר כץ:  מי נמנע? שלושה נגד

אופיר כץ:  אם כך שני הסעיפים, 38 ו-39 יועברו במסגרת חוק ההסדרים לוועדת הפנים

אופיר כץ: בעד – 7 

אופיר כץ: נמנעים – אין אושר

שגית אפיק: סעיף 40

שגית אפיק:  סעיף 69 להצעת החוק, טיפול בפלישה למקרקעי ישראל, פיצול להליך רגיל בוועדת הפנים

אופיר כץ: מי בעד? שמונה בעד

אופיר כץ:  מי נגד? שניים נגד

אופיר כץ:  מי נמנע? אם כך החוק יפוצל לוועדת הפנים

אופיר כץ: בעד – 8 

אופיר כץ: נמנעים – אין אושר

שגית אפיק: בית מרקחת

שגית אפיק:  43, עמוד 19

יעל לינדנברג: ההצעה נועדה להתמודד עם הסיטואציה הנוכחית, אנחנו חווים מחסור ברוקחים ובנוסף לכך הרוקחים שהיום סיימו תואר אקדמי משקיעים חלק עיקרי מזמנם לא רק בהסברה למטופל באיך לקחת את התרופה ומהי התרופה ואיך עושים את זה, אלא בעבודה של סידור, לקיחת תשלום וכו'

יעל לינדנברג:  לכן מה שאנחנו מציעים לעשות פה זה להעניק חלק מהסמכויות שהיום נתונות באופן בלעדי לרוקח לאדם שיוגדר כטכנאי רוקחות, הוא יעבור הכשרה שהיא לא הכשרה אקדמית, אלא הכשרה מקוצרת יותר ויינתנו לו חלק מהסמכויות

יעל לינדנברג:  כמובן במקרים רפואיים קלים יותר, כשמדובר בתרופה שחוזרת על עצמה ולכן לא נדרש הסבר, שהוא מקבל את זה מדי חודש בחודשו, ובעצם להוריד את העומס מהרוקחים ודרך הדבר הזה לשפר את השירות למטופל

אופיר כץ: אני מגיש רביזיה על הסעיף הקודם

לימור סון הר-מלך: מה התפקידים של אותו טכנאי?      

יעל לינדנברג: לצורך העניין יהיו לו סמכויות כן להנפיק את התרופה, הוא לא יוכל לייעץ במקרים מסובכים, אבל הוא יוכל במקרים מסוימים להביא את התרופה למטופל

לימור סון הר-מלך: הוא יוכל לרקוח תרופה?      

יעל לינדנברג: כן, בסוף הרוקח זה מי שנמצא מולנו בבית המרקחת

לימור סון הר-מלך: גם הטכנאי יוכל?      

יעל לינדנברג: הטכנאי יוכל במקרים, לדוגמה אם זו תרופה שמונפקת, כל פעם חוזרת על עצמה, הוא יוכל להעביר את זה

יעל לינדנברג:  במקרים שבהם לצורך העניין הוא קיבל הדרכה של הרוקח עצמו, רוקח יצטרך לחנוך אותו אם זה דבר יותר מורכב, אבל בסוף תהיה לו אפשרות שהוא זה שעומד מולך, מול המטופל, ומביא לו את התרופה ואנחנו חושבים שזה יקצר משמעותית וישפר את השירות למטופל

יוראי להב-הרצנו: מה עמדת הסתדרות הרוקחים לישראל?      

לימור סון הר-מלך: הם ממש נגד

יעל לינדנברג: יש כמה ארגוני רוקחים בהקשר הזה ולכן כל אחד מביע עמדה קצת אחרת

לימור סון הר-מלך: חלקם נגד

שגית אפיק: אנחנו חושבים שנושא של הסדרת עיסוק חדש זה דבר מאוד מאוד בעייתי לעשות אותו במסגרת הצעת חוק ההסדרים, זה דבר לא נכון, זה לא ראוי, זה תקדים גרוע מאוד בעיניי שאני ממש מבקשת מהוועדה לפצל את הצעת החוק הזאת, לאפשר את הדיון המתאים לה בהליך חקיקה רגיל

שגית אפיק:  היועצת המשפטית לוועדת הבריאות תוכל לפרט יותר על הנושאים

עדה מימון: בנוסף לזה שזה הסדרת עיסוק וגם אנחנו סבורים שלא ראוי שזה ייעשה בסד זמנים כל כך לחוץ, זה מחייב בחינה יותר מעמיקה, יש פה גם היבטים של חופש עיסוק שצריך לבחון ובנוסף רוב ההסדר המהותי, יש פה הרבה הסמכה לתקנות

עדה מימון:  לדוגמה מה ההכשרה, איזה קורסים הוא יצטרך לעבור, אלה דברים שלא קבועים, כלומר ההסדר הזה ממילא לא יוכל לצאת לדרך ברגע שנחוקק אותו וצריך תקנות

עדה מימון:  מבחינתנו הוא לא בשל עדיין

יעל לינדנברג: משרד הבריאות כבר יעבוד על התקנות האלה

עדה מימון: גם בחקיקה רגילה

יעל לינדנברג: לדבר הזה בסוף יש - - -      

נעמה לזימי: זה יכול להיות משהו חיובי, אבל לא ככה

יעל לינדנברג: האירוע היום של הרוקחים הוא דרמטי וכל בן אדם בישראל, נראה לי, חווה את זה, ולכן אנחנו חושבים שיש דחיפות לעשות את זה

יעל לינדנברג:  כן הדבר הזה, צריך להגיד, בסוף המחסור האקוטי משתרשר כמובן לעלויות שכר וכו' ואנחנו חושבים שהדבר הזה - - -      

עדה מימון: אנחנו לא אומרים שלא, אנחנו רק אומרים שזה הסדר שמחייב בחינה מעמיקה וגם העובדה שהרוב יהיה - - -      

יעל לינדנברג: אני מאמינה שהבחינה תתבצע בוועדה

עדה מימון: אנחנו למודי ניסיון עם חקיקות שצריכות תקנות ואחר כך מתעכבות שנים

עדה מימון:  אין פה שום לחץ להעביר את זה עכשיו בשבועיים-שלושה שיש לכנסת

יעל לינדנברג: אני חושבת שכל דיון אפשר לבצע בוועדה, נפתח הכול, אפשר לדבר על הדברים

יעל לינדנברג:  דיברתם על ההכשרות, השארנו את זה בתקנות באמת כדי להקל

יעל לינדנברג:  אני חושבת שהדבר הזה הוא מאוד מאוד קריטי ויש לו השפעות על עלויות שכר באופן דרמטי ואני לא מבינה את המניעה לא לעשות את זה בהקשר הזה

שגית אפיק: אני לא מוכנה להתחייב לזה באמירה

שגית אפיק:  אין חמש שנים, אתם מביאים הסדר שהוא כולו בתקנות

עדה מימון: ההסדר הזה לא יכול להיכנס לתוקף ברגע שהוא יעבור

עדה מימון:  זהו, זה בלבד אומר דרשני וזה מחייב עבודה גם של הוועדה וגם של המשרד

אופיר כץ: אז איך אתם עושים את זה?      

גאיה עפר: אני חושבת שיש הרבה חקיקה שנכנסת לתוקף רק לאחר תחולת התקנות

שגית אפיק: את צודקת, רק שהיא עוברת בהליך חקיקה רגיל, היא לא עוברת בלו"ז של חוק הסדרים שכופה על חברי הכנסת לבדוק עיסוק שהוא שיא ה – אדרבא, אם הוועדה תדון ותגלה באמת - - -     

יוראי להב-הרצנו: בחיים שלי לא שמעתי את שגית צועקת

גאיה עפר: אז מספר הבדלים - - -     

יוראי להב-הרצנו: זהו, נגמר, דגל שחור מתנוסס מעל ההצעה הזו

נעמה לזימי: זה מקצוע חדש, זה לא צחוק

שרון ניר: וגם איזה מקצוע

גאיה עפר: יש כמה הבדלים בין הסדרת מקצוע בחקיקה לבין ההסדר הזה

גאיה עפר:  בסופו של דבר מדובר במקצוע שהוא טכני במהותו, זה לא הסדרה של עוזר רופא או הסדרת מקצוע שדומה למקצועות בריאות אחרים

גאיה עפר:  הסיבה שאנחנו נאלצים לעשות את זה בחקיקה זה כי מלכתחילה מדובר במסירה - - -     

יוראי להב-הרצנו: שלושה חודשים, הפיכה משטרית, שגית לא הרימה את קולה

גאיה עפר: מדובר במסירה חוזרת של תרופה במרשם קבוע

גאיה עפר:  זו פעולה טכנית

גאיה עפר:  הסיבה שאנחנו מסדירים את זה בחקיקה ולא בנהלים, צריך להגיד, היום יש דבר שנקרא פרח רוקחות, הוא מוסדר בנהלים של משרד הבריאות ולא בחקיקה, הפרח הזה יכול לעשות מעט מאוד דברים, הוא מתחיל לגרד את מה שאנחנו מנסים לעשות פה בהסדר, הוא יכול רק לחייב אשראי, הוא לא יכול למסור תרופות

גאיה עפר:  אנחנו בסך הכול רוצים להרחיב את הדבר הזה

גאיה עפר:       הסיבה שזה מצריך חקיקה זה שבסופו של דבר שאר מקצועות הבריאות היום, לרבות הרוקחים, הסמכויות שלהם מוגדרות בפקודה ובחקיקה ולכן לא ניתן לאפשר לאדם שהוא אינו רוקח לעשות אף אחת מהפעולות שמיוחדות היום לרוקח

גאיה עפר:  הדבר הזה, הצעת החוק הזאת היא לא לייצר עכשיו מקצוע מאפס שאנחנו עכשיו נותנים לו סמכויות נרחבות, אלא בסך הכול לאפשר הסרה של מעט מהעומס מהרוקחים

אופיר כץ: מה הוא הולך לעשות?     

גאיה עפר: הוא הולך למסור מסירה חוזרת של תרופות מרשם קבועות

שרון ניר: אבל זה לא רק למסור

שרון ניר:  את יודעת טוב מאוד, כי את נמצאת בדלפקים של הזמנת תרופות, זה לפעמים לרקוח תרופות

אופיר כץ: מה זה מסירה חוזרת?      

גאיה עפר: יש שני סוגים של תכשירים, יש תכשיר אקוטי לשימוש מיידי, כמו אנטיביוטיקה, ויש תכשיר כרוני, שאדם נוטל אותו במשך שנים, תכשיר קבוע, הוא יודע, מכיר את התכשיר, יודע איך ליטול אותו

גאיה עפר:  אותו אדם מספיק שיראה רוקח אחת לשנה

גאיה עפר:  היה וראה רוקח בשנה האחרונה והוא עדיין נוטל ומגיע כל שלושה חודשים לקחת את אותו כדור, בשלוש הפעמים הבאות שהוא מגיע באותה שנה ימסור לו את זה טכנאי הרוקחות

גאיה עפר:  אם האדם רוצה לשאול שאלה, להתייעץ בבית המרקחת, בוודאי שיש רוקח בבית המרקחת שיכול לייעץ לו

גאיה עפר:  טכנאי בית המרקחת לא יכול לייעץ ולא יכול ל - - -     

שרון ניר: לא ברור לי איך הפרוצדורה הזאת תעבוד

שרון ניר:  אני ממש מתקשה להבין

אופיר כץ: אני עכשיו מבין את ההתנגדות

אופיר כץ:  טכנאי ייתן תרופות? מה יש לכם? זה בחוק הסדרים?     

שרון ניר: בדיוק, הזיה

אופיר כץ: זה דבר הזוי מה שאתם עושים

נעמה לזימי: אופיר, תרופות נרקוטיות, חומרים מסוימים - - -      

גאיה עפר: משרד הבריאות וגם ארגוני הרוקחים המקצועיים תומכים בחוק הזה, כתבו אותו

לימור סון הר-מלך: אני דיברתי איתם, הם אמרו לי דברים הפוכים

גאיה עפר: יש ארבעה ארגונים מקצועיים של רוקחים, שלושה מהם תומכים פה אחד

גאיה עפר:  ארגון אחד שיש לו חשש הסתדרותי ואנחנו בהידברות איתו לגבי מעמד הרוקחים ובוודאי שהמטרה הזאת היא בסוף להועיל ולשפר את השירות לאזרח

תמר לוי בונה: היושב ראש, בסוף יש כאן מצב שבו יש תורים מאוד ארוכים

אופיר כץ: בסוף הוא יכול לתת, הטכנאי הזה, לפעמים את לוקחת תרופה קבועה שיש לה 0

אופיר כץ: 1 מיליגרם, 0

אופיר כץ: 2, אחד כזה יכול להתבלבל

אופיר כץ:  זו אותה אריזה, אותו דבר, רק - - -      

גאיה עפר: היושב ראש, בסוף זה העתק-הדבק של מה ש - - -      

אופיר כץ: זה לא העתק-הדבק

שגית אפיק: אני רוצה להסביר את ההתנגדות

שגית אפיק:  אני רוצה להסביר למה אני כל כך מתנגדת

שגית אפיק:  זה בעיניי תקדים גרוע מאוד עבור הוועדה הזאת לאשר הסדרת עיסוק בחוק ההסדרים

שגית אפיק:  בהכירי היטב את אגף התקציבים ואת משרד האוצר, מרגע שפעם אחת ייכנס פרק של הסדרת עיסוק לחוק ההסדרים, מרגע זה ואילך ב-20 השנים הבאות כל הסדרת העיסוק בישראל במקצועות ובמקצוע הבריאות בפרט, שהוא מקצוע בעיניי שחשוב לשים אליו לב בדיוני החקיקה, תיכנס במסגרת הצעת חוק הסדרים

שגית אפיק:  בעיניי זו הטעות שאני עומדת עליה ולכן אני מתנגדת להכליל את זה בהליך חקיקה של חוק הסדרים

שרון ניר: ועוד במקצוע כזה רגיש

אופיר כץ: טוב, יש פה תמימות דעים שההצעה הזאת לא יכולה להתקיים במסלול רגיל

עדה מימון: אבל יש שם פסקה שאנחנו רוצים להשאיר, פסקה (3) בסעיף 76, זה העניין של גודל חדר תרופות

אופיר כץ: זה לא מפריע

שגית אפיק: כן

שגית אפיק:  למעשה אתה מפצל את סעיף 76 למעט פסקה (3)

מתן כהנא: לדעתי זה עז שהם סתם הכניסו כדי לטרלל את המערכת

שגית אפיק: לוועדת בריאות

שגית אפיק:  סעיף 76, למעט פסקה (3) שבו יפוצל להליך חקיקה רגיל בוועדת הבריאות

שגית אפיק:  פסקה (3) תעבור לוועדת הבריאות כחלק מהצעת חוק ההסדרים

אופיר כץ: מי בעד? 12

אופיר כץ:  מי נגד? מי נמנע? אם כך הסעיף הועבר כפי שהוקרא

אופיר כץ: אושר

צבי ידידיה סוכות: רביזיה

שגית אפיק: סעיף 52, עמוד 24

מתן יגל: המטרה של הצעד הזה זה לחזק את הוועדות המקומיות, בעצם לתת להן היום סמכויות בעולם התכנון והבנייה שלא קיימות אצלם ויש רק בוועדות המחוזיות

מתן יגל:  הצעד הזה גם מאוד מקל על הוועדות המחוזיות וגם מאוד מחזק את הוועדות המקומיות ונותן להן כוח לתכנן, מה שהיום אין להם

חנוך דב מילביצקי: חוק מצוין

נעמה לזימי: יש לי שאלה

נעמה לזימי:  חנוך, אתה טוב פה לדיון הזה ובוא נדבר על זה רגע

נעמה לזימי:  השאלה שלי איך זה יכול להשפיע על איכות הבנייה, כי חלק מהרגולציה החיובית היא גם לשמור על טיב הבנייה ולא היינו רוצים הורדת סטנדרטים, בטח לא נוכח אסונות

חנוך דב מילביצקי: טיב הבנייה נקבע בוועדה מקומית על פי תקנים, זה לא קשור ל - - -     

נעמה לזימי: גם הממ"מ הזכירו את זה, מהירות התכנון על חשבון איכותו

מתן יגל: הסמכות שאנחנו נותנים פה לוועדות המקומיות זה עד 1,200 מטר, זה לא עכשיו תכנון של שכונה או של תב"ע גדולה

מתן יגל:  הרעיון לתת להם את הסמכות הזאת

מתן יגל:  היום הוועדות המחוזיות, 70% מהתכניות למגורים בוועדות המחוזיות מייצרים בסך הכול 2% מיחידות הדיור בוועדות, הם מתעסקים רוב הזמן בתכניות של יחידה, שתיים, שלוש

מתן יגל:  את הדבר הזה אנחנו רוצים להוריד לוועדות המקומיות ואנחנו סומכים עליהם שהם יוכלו לעשות את זה

נעמה לזימי: מה אתה צופה?      

מתן יגל: שגם הדבר הזה ירוץ בוועדה המקומית, כי הוא סותם את הוועדה המחוזית, וככה גם הוועדה המחוזית תוכל להתרכז בתכניות גדולות, שזה מה שהיא צריכה לעשות

יוראי להב-הרצנו: מה ההשפעה התקציבית הישירה על אוצר המדינה?      

מתן יגל: זה רק עולה לנו כסף, כי אנחנו רוצים לחזק פה, לעשות מנגנונים של בקרה

יוראי להב-הרצנו: אין השפעה ישירה?      

מתן יגל: זה יעלה לנו

חנוך דב מילביצקי: הוועדות המחוזיות היום, ממה שאני מכיר, מהוות חסם די רציני

יוראי להב-הרצנו: בגלל הבירוקרטיה?      

חנוך דב מילביצקי: בגלל הבירוקרטיה ובגלל היעדר – עוד דבר, אם אתם כבר מטפלים בזה, יש את הנושא של הפיכת ועדות לוועדות עצמאיות, שהיום הבירוקרטיה של ועדות עצמאיות יכולה להימשך שנים כי מחכים לאיזה שהיא חוות דעת או כל מיני דברים כאלה, אני חוויתי את זה בלייב בשתי ועדות, גם בפתח תקווה וגם במורדות כרמל, שתיהן קיבלו המלצה לוועדות עצמאיות וזה נתקע בגלל כלום

מתן יגל: לצערי הרב, בתיקון 101 שעבר לפני כעשור, הוא בעיניי באמת לא הצליח בצורה מספיק טובה ורוב הוועדות שרצינו שהן יהיו עצמאיות זה לא קרה, היום אנחנו מדברים על סדר גודל של בסך הכול 20 ובעיניי זה בדיוק המענה לצעד הזה, להגיד שאני ברגע אחד נותן כוח והשפעה לכל הוועדות המקומיות לעשות תכנון

חנוך דב מילביצקי: אני בעד הדבר הזה, שלא יהיה ספק

חנוך דב מילביצקי:  אופיר, נצביע, זה חוק טוב מאוד

שגית אפיק: אז אולי תסבירו גם את 53, ערר ברשות

מתן יגל: זה מתקשר למה שנאמר פה על ידי חבר הכנסת חנוך

מתן יגל:  היום יש ועדות שהן ועדות מקומיות עצמאיות, לוועדות האלה יש המון כוח, הן קצת דומות לוועדות מחוזיות כי ברגע שיש להם עצמאות הם יכולים לאשר תכנון בהיקף מאוד משמעותי תחת תכנית המתאר

מתן יגל:  אנחנו רוצים לעשות לזה תיקון, שבתיקון 101 לא עשו אותו, שבזמנו לוועדות המחוזיות אפשר לעשות ערר רק בזכות

נעמה לזימי: שגית, מה עמדתכם?      

מתן יגל: אנחנו רוצים להקביל פה, מה שיש היום לוועדה המחוזית גם לתת את זה לוועדה המקומית העצמאית

שגית אפיק: תיתן הסבר גם ל-54

מתן יגל: בבקשה

מתן יגל:  היום הרבה פעמים היתרים מגיעים לוועדות ערר ונתקעים שם, אנחנו רוצים להגיד שאם הערר הוא לא משהו מאוד מאוד בעייתי לתת בינתיים לרוץ להתחיל את הבנייה ובמקביל יכולים לדון על הערר

חנוך דב מילביצקי: זה מאוד חשוב

מתן יגל: הרבה אנשים יכולים להגיש ערר, אבל אם מגישים ערר והוא לא מהותי, שעכשיו חייב לעצור את הבנייה, תן לבנייה לרוץ

מתן יגל:  לפעמים זה ויכוחים על כסף

חנוך דב מילביצקי: הרבה פעמים מגישים עררים כדי לתקוע ואז על בסיס זה לקבל כסף

מתן יגל: בדיוק, אז אני אומר אם יש ריב על הכסף תמשיכו לריב על הכסף, אבל אל תעכבו את ההיתר

שגית אפיק: מתן, 55

שגית אפיק:  האצת הליך הרישוי

מתן יגל: פה מדובר על סיפור של רישוי עצמי

שגית אפיק: אחרי זה אני אגיד את העמדה שלנו על כולם, מ-52 עד 55

מתן יגל: סעיף 55 מדבר על הליכי הרישוי

מתן יגל:  כמו שאתם יודעים, היום הליך הוצאת היתר במדינה הוא הכי גרוע בכל מדינות ה-OECD, הזמן שלוקח להוציא פה היתר בממוצע הוא מעל שלוש שנים, זה משהו שמאוד מאוד מעכב את הבנייה, זה משהו שגורם לעלויות מאוד גבוהות שבסוף מתגלגלות על האנשים שרוצים לרכוש דירה, בטח בתקופה של עליית ריבית

מתן יגל:  אחד הצעדים שעשינו לאחרונה זה סיפור של רישוי עצמי, זה לאפשר למורשה להיתר, לבן אדם שהוכשר לצורך הדבר הזה, להוציא היתר במקום הרשות המקומית, הוא מקבל כמובן תיק מידע מהרשות המקומית ואת כל הפרטים ואם הוא עומד בכל ה - - -     

חנוך דב מילביצקי: מי מורשה להיתר?      

מתן יגל: מורשה להיתר זה אדריכלים עמדו ברף מסוים, שעשו תכניות ומוכשרים וקיבלו על זה אישור ממינהל התכנון

חנוך דב מילביצקי: כמה כאלה יש היום?      

מתן יגל: היום התחילו להירשם בודדים, כי התקנות אושרו רק לאחרונה

חנוך דב מילביצקי: אז איך אתה מביא את זה בהסדרים?      

מתן יגל: בפעם שעברה, בסיבוב הקודם, רצינו שהדבר הזה יחול על כל הרשויות המקומיות, לצערי נאלצנו להתפשר על הדבר הזה עוד לפני ההגעה לכנסת, שזה יחול אך ורק במנגנון וולונטרי

מתן יגל:  פה אנחנו אומרים שהמנגנון הזה יחול על כל הרשויות המקומיות

חנוך דב מילביצקי: תעשה פיילוט קודם, לא?      

מתן יגל: דרך אגב אני אגיד שהנושא הזה הוא מוסכם עם הרשויות המקומיות, יש דיון לגבי מועד התחילה שלו, שאני חושב שזה נושא שנדון עליו בוועדה

שגית אפיק: נתחיל מהסוף שלך רק

שגית אפיק:  מעבר לזה שבעיניי דבר שחוקקת בחוק הסדרים קודם עדיין לא יישמת, בעיניי לא בשל להמשיך ליישם אותו ואתה אפילו לא יודע מה מועד התחילה

שגית אפיק:  למה הכנסת צריכה בחוק ההסדרים?      

מתן יגל: שגית, אין שאלה שדרך המלך, וזה מה שרצינו מהתחלה, שרישוי עצמי יחול על כל הרשויות

מתן יגל:  זה הפתרון המקצועי הנכון, ישבה על זה גם ועדה ממשלתית ודנה בזה ובגלל זה זה הגיע כבר אז לחוק ההסדרים

חנוך דב מילביצקי: אבל יש לך פיילוט?     

שגית אפיק: לא, אין פיילוט, לא יושם

שגית אפיק:  אין פיילוט ואין כלום

שגית אפיק:  זה לא מתאים לחוק הסדרים

נעמה לזימי: אני מסכימה

חנוך דב מילביצקי: גם אני

מתן יגל: אם רוצים לקצר את הליכי הרישוי שבישראל הם הכי גבוהים הצעד הזה הוא קריטי, הוא לאפשר לעוד אנשים להוציא היתרי בנייה

מתן יגל:  היום הדבר הזה נתקע ברשויות המקומיות, היתר בנייה לוקח להוציא מעל שלוש שנים

מתן יגל:  אנחנו מדברים פה למה מחירי הקרקעות גבוהים ולמה לזוגות צעירים אין דירות, אחת מהסיבות העיקריות זה להוציא היתר בנייה

חנוך דב מילביצקי: למה אתם עושים את המודל הזה ולא למשל לאשר עוד 20-15 תקנים לוועדות המקומיות?      

נעמה לזימי: בדיוק

מתן יגל: תקני הוועדות המקומיות זה לא עניין של - - -     

נעמה לזימי: אתה מבין מה קורה פה?      

מתן יגל: אני רוצה להסביר

מתן יגל:  הוועדות המקומיות לא מתוקצבות על ידי משרד האוצר

חנוך דב מילביצקי: אה, בגלל זה?     

מתן יגל: אין לי בעיה, אם ועדה מקומית רוצה להגדיל את כוח האדם שלה, בבקשה

מתן יגל:  אנחנו פשוט רואים כמה זמן היום לוקח להוציא היתר

חנוך דב מילביצקי: מה אתה אומר? אתה אומר שאתה לוקח משהו שיש לו את הרשות ואתה מאציל סמכות של רשות לבן אדם פרטי

מתן יגל: שהוא קיבל תיק מידע

חנוך דב מילביצקי: זה כמו תובע למשל בעיריות, תובע שהפרקליטות ממנה על דוחות

חנוך דב מילביצקי:  מוציאים את זה תמיד מהמחלקה המשפטית ושמים את זה אצל עורך דין נפרד כדי שלא יהיה עליו לחץ של ה - - -     

נעמה לזימי: לא, חנוך, יותר מזה

נעמה לזימי:  זה עוד מהפרקטיקה של לעשות דברים מעל הראש של הרשויות המקומיות

חנוך דב מילביצקי: הוא אומר שזה מוסכם עליהם

נעמה לזימי: גם אם זה מוסכם אנחנו מבינים מה זה אומר

נעמה לזימי:  פה הם עושים משא ומתן על אלף ואחת הזיות שדחפו, אז הם גם בחלק מהדברים אומרים אוקיי, נלך איתכם על זה, תורידו לנו את זה

מתן יגל: הרשויות המקומיות בעד הדבר הזה

מתן יגל:  יש מחלוקת איתם לגבי מועד התחולה וזה יידון בוועדה

אופיר כץ: אנחנו רוצים להתקדם

חנוך דב מילביצקי: הדבר שלי מפריע, אני אומר לך את האמת, זה שאין לך ניסיון

אופיר כץ: 52 עד 54 מעבירים לפנים בתוך החוק, 55 מפצלים

שגית אפיק: 52, 53 ו-54 נשאר בחוק ההסדרים לוועדת הפנים

שגית אפיק:  את 55, האצת הליך הרישוי, פיצול והולך לוועדת הפנים

נעמה לזימי: אופיר, צריך לפצל עוד, לא את כל החוקים

נעמה לזימי:  תפצלו גם את 54

חנוך דב מילביצקי: ? בטח, גם 54

חנוך דב מילביצקי:  תצביע בינתיים 52 עד 54

יוראי להב-הרצנו: דווקא את 54 צריך לפצל

אופיר כץ: אנחנו נבדוק לגבי 55, אנחנו נמשיך

נעמה לזימי: לא, בוא נצביע על פיצול של 55

יוראי להב-הרצנו: בואו נצביע על הפיצול של 55, אופיר

נעמה לזימי: זו דרך שכשאנחנו לא נהיה פה אתם תעשו את זה ברגע האחרון

נעמה לזימי:  זה האינטרס הציבורי

חנוך דב מילביצקי: מה, אתם לא תהיו פה?      

יוראי להב-הרצנו: אני פה איתך עד הסוף

אופיר כץ: אז איזה סעיף עכשיו?      

נעמה לזימי: חנוך, בסוף כל מה שמוציאים פה חוזר אלינו כח"כים וזה אינטרס שלנו להיות הגוף המפקח שעושה את זה

נעמה לזימי:  האוצר, זה לא הממשלה ולא הקואליציה

יוראי להב-הרצנו: ולא הציבור

נעמה לזימי: תזכור, זה משהו אחר לגמרי, זה לא קשור למה שיש בין קואליציה לאופוזיציה

חנוך דב מילביצקי: הייתי ראש מטה של מנכ"ל משרד האוצר, אני מכיר את החבר'ה קצת, אני יודע איך זה עובד

אופיר כץ: אנחנו עוברים לסעיף 48, סמכויות מועצת הצמחים

גל ברנס: מוצע במסגרת ההסדר הזה לאסור על גוף שהוקם כתאגיד סטטוטורי לייצר הסדרי תיאום מחירים שפוגעים בצרכנים ומעלים את יוקר המחיה בתחום הפירות והירקות

שגית אפיק: מכיוון שהפעם האחרונה שהשינוי במועצת הצמחים נדון בוועדת הכספים בכנסת אנחנו קיבלנו את פסק דין מגדלי העופות ביחס לחוק ההסדרים, במשא ומתן המוקדם הסעיף הזה פוצל והוא יעבור להליך חקיקה רגיל, אז הוא יעבור לוועדת הכלכלה בהליך רגיל בפיצול

אופיר כץ: מי בעד הפיצול?      

יוראי להב-הרצנו: יש כוונה לקדם אותו?      

שגית אפיק: סעיף 85, מפוצל

אופיר כץ: שבעה בעד

אופיר כץ:  מי נגד? מי נמנע

אופיר כץ:  אם כך הסעיף פוצל ויועבר לוועדת הכלכלה

אופיר כץ: אושר

שגית אפיק: נעבור ל-46

אופיר כץ: שינוי שיטת מדידת שטח נכס

חנוך דב מילביצקי: לא, אני מתנגד לחוק הזה נחרצות

חנוך דב מילביצקי:  זה לקרוע את הרשות בארנונה

מתן כהנא: זה מה שהיה עם ביבס פה

שגית אפיק: לא, זה היה קרן הארנונה

חנוך דב מילביצקי: זה לא קרן ארנונה, תקרא את זה, זה שינוי שיטת מדידה

חנוך דב מילביצקי:  זה לקרוע את הכיס

נעמה לזימי: ממש, וזה מורכב

נעמה לזימי:  זה לא רק לקרוע את הכיס, זה יכול לייצר פערים אם לא נעשה כמו שצריך

רותם ברמלי: בשלטון המקומי יש ארבע שיטות מדידת נכסים לחיובי ארנונה, ברוטו ברוטו, נטו, ברוטו ונטו נטו

רותם ברמלי:  86% מהרשויות בישראל מודדות באמצעות שיטת ברוטו ברוטו וההצעה הזאת נועדה לאפשר לשר האוצר ולשר הפנים בחוק לאשר בקשה של רשות מקומית לשנות את שיטת המדידה שלה

רותם ברמלי:  היום השרים לא יכולים לאשר לה את זה והמטרה היא כן לאפשר לרשויות לעבור מנטו לברוטו

רותם ברמלי:  תכלית ההצעה לייצר אחידות בין הרשויות המקומיות ולאפשר להם - - -     

חנוך דב מילביצקי: אחידות בגבייה אתה מתכוון

רותם ברמלי: בגלל זה הדגשתי, התכלית של ההצעה הזאת היא לייצר אחידות בשיטות המדידה ולאפשר לרשות למדוד נכס בצורה יעילה יותר וקלה יותר

אופיר כץ: זהו? אוקיי

אופיר כץ:  לוועדת הפנים, כן?      

שגית אפיק: לא, 46 זה לוועדת הכספים

שגית אפיק:  אני כן רוצה לומר לכם שלעקוף את הוועדה באופן כזה, הסדר שכבר הובא בעבר לוועדת הכספים ולא קודם ולהביא את זה בחוק ההסדרים זה קצת לא הוגן כלפי הוועדה

שגית אפיק:  חוק ההסדרים לא אמור לעקוף הליכי חקיקה רגילים

שגית אפיק:  יחד עם זאת מדובר בארנונה אז אני –      

אופיר כץ: אז אני?     

שגית אפיק: כספים, נשאר

אופיר כץ: מי בעד? תשעה בעד

אופיר כץ:  מי נגד? מי נמנע?      

אופיר כץ: אושר

אופיר כץ: 47

שגית אפיק: ארנונה בנכס הרוס

רותם ברמלי: בישראל יש תופעה שגם הממ"מ עמד עליה, שיש ברחבי הארץ, בכל מיני רשויות מקומיות, הרבה נכסים הרוסים ולא שמישים

רותם ברמלי:  המטרה של הסעיף הזה היא לתמרץ בעלי נכסים להשמיש את המבנים שלהם בצורה מהירה יחסית

רותם ברמלי:  ההצעה מבקשת לקצר את תקופת הפטור משלוש שנים לשנתיים ואז לייצר הסדר שונה ביחס לקיים וזה בשביל לעודד השמשה של המבנים ולמנוע מפגעים סביבתיים ברחבי הרשויות המקומיות

רותם ברמלי:  מירה סולומון מהשלטון המקומי גם פה, אם היא רוצה להתייחס

שגית אפיק: אני גם אגיד שזו הצעת חוק שעברה לוועדת כספים שלוש, ארבע, חמש פעמים אולי, בכל הפעמים היא דחתה אותה או רצתה הסדר אחר ממה שביקשתם

שגית אפיק:  שוב, להביא בחוק הסדרים ולנסות לעקוף הליך חקיקה רגיל, בעיניי לא דבר מקובל

שגית אפיק:  אני אגיד שוב, כיוון שזה ארנונה אני פחות - - -     

זאב אלקין: זה אפילו היה אותו יושב ראש כספים

שגית אפיק: מכיוון שזה עדיין אותו יושב ראש וזו ארנונה אני – אתה יודע, כששמים משהו בחוק ההסדרים, יש לזה גם משמעויות אחרות, יש לזה גם צדדים אחרים לפעמים

שגית אפיק:  אתה יכול להצביע, נשאר בכספים

זאב אלקין: אם זה כבר נשלח כמה פעמים, לפי הקריטריון שהצעת בזמנו, אפשר לפצל את זה

שגית אפיק: אני אומרת שוב, נכון, מדובר בארנונה

שגית אפיק:  זו הסיבה היחידה ש – וכמו שאמרת, זה אותו יושב ראש

אופיר כץ: מי בעד להעביר במסגרת חוק ההסדרים לוועדת כספים?      

זאב אלקין: למרות כל מה שנאמר?      

אופיר כץ: מי בעד? תשעה בעד

אופיר כץ:  מי נגד? ארבעה

אופיר כץ:  מי נמנע?      

שגית אפיק: נושא מספר 47, סעיפים 81 עד 84, בניגוד לעמדת הייעוץ המשפטי, רצית לומר

אופיר כץ: אם כך הסעיף יועבר

אופיר כץ: בעד – 9 

אופיר כץ: נמנעים – 1 אושר

שגית אפיק: עמוד 4, נושא מספר 9

איתי טמקין: זה חקיקה קטנה

איתי טמקין:  אחת הדרכים לייצר תחרות למימון לעסקים קטנים למערכת הבנקאית

איתי טמקין:  המערכת הבנקאית היא כמעט המממן היחידי של עסקים קטנים ובינוניים בישראל

איתי טמקין:  עסקים קטנים ובינוניים תלויים כמעט באופן מלא היום במערכת הבנקאית בישראל

איתי טמקין:  בניגוד לעסקים גדולים שכבר מצליחים לקבל מימון מגופים מוסדיים, מגופים חוץ בנקאיים, ונוצרה שם תחרות עזה למערכת הבנקאית והמחירים ירדו דרמטית לעסקים גדולים, עסקים קטנים מתקשים להתנתק מהמערכת הבנקאית ואין להם אלטרנטיבה לבנק

איתי טמקין:       החוק הזה נועד לקדם את אחת האלטרנטיבות היום שיש למערכת הבנקאית לגבי עסקים קטנים ובינוניים

איתי טמקין:  היום מה שנקרא דרך של מימון המונים, או peer to peer, שיש חברות מתווכות שמגייסות מצד אחד כסף מהציבור, טריא לצורך העניין, מי שמכיר את השמות של החברות, בצד השני נותנות לחברות מימון בתנאים שמדי פעם יותר נוחים מהתנאים של הבנק

איתי טמקין:  זו תחרות לבנק

איתי טמקין:  היום הכלי הזה מוגבל עד מיליון שקל, כלומר עסק קטן יכול לגייס בצורה הזאת אשראי עד מיליון שקל

איתי טמקין:  אנחנו רוצים לפתוח את המגבלה, במקום מיליון שעסק יוכל לגייס בצורה הזאת עד שישה מיליון שקלים

אופיר כץ: תודה

אופיר כץ:  שאלות, התייחסויות

יוראי להב-הרצנו: יש לזה קשר או השפעה ישירה על אוצר המדינה?      

איתי טמקין: החוק הזה, כמו שאמרתי קודם, חבר הכנסת יוראי, עוד אחד בשרשרת של חוקים שהמטרה שלו להוריד יוקר מחיה והחוק הזה, אם בסופו של דבר עלויות המימון של העסקים יירדו זה מתגלגל לצרכן בצד שני, זו אחת מהמטרות של החקיקה

אופיר כץ: אנחנו נצביע, להעביר את הסעיף לוועדת הכספים במסגרת חוק ההסדרים

שגית אפיק: נושא 9, סעיפים 26-25, סך חוב האשראי הבנקאי לגיוס

אופיר כץ: מי בעד? תשעה

אופיר כץ:  מי נגד? ארבעה

אופיר כץ:  מי נמנע? אם כך הסעיף אושר ויועבר לוועדת הכספים

אופיר כץ: בעד – 9 

אופיר כץ: נמנעים – אין אושר

אופיר כץ: 74, רישיון יבוא משרד התחבורה לכלי רכב המיועדים לשימוש במשרד ממשלתי

איתי טמקין: הנציג לא נמצא כאן, תעברו

אופיר כץ: אבל הנציג שלנו נמצא כאן, ביטן

איתי טמקין: אנחנו בעד זה, מצוין

שגית אפיק: ל-75 יש לכם נציג? ל-2 יש לכם נציג? בבקשה, נושא 2, עמוד ראשון

שגית אפיק:  חוק חדש, שירותי תשלום וייזום תשלום

ינון אזולאי: אם זה חוק חדש זה אומר שבחוק ההסדרים הבא נראה את זה עוד פעם?      

שגית אפיק: 90 עמודים, אני לא יודעת, נראה כנראה עוד 90 בחוק הבא

שגית אפיק:  בבקשה

איתי טמקין: מדובר בחקיקה שהמטרה שלה להכניס גופים פיננסים בין-לאומיים לפעול בישראל, חברות פינטק בין-לאומיות שפועלות היום כבר בפועלים, מי שמכיר את השמות, סקוור, סטרייפ, רבולוט, חברות ענק שפועלות כבר בעולם ומהוות תחרות למערכת הבנקאית, לאפשר להם בהסדרה חדשה שנמצאת כאן להיכנס לארץ, לספק שירות של מתן שירותי תשלום, לספק אפשרות לחשבון תשלום אצלם, לספק אפשרות ליישום תשלומים

איתי טמקין:  החקיקה הזאת, אנחנו חושבים שהיא יכולה להוות מפץ תחרותי מול המערכת הבנקאית בארץ ולהכניס לפה שחקנים שבכל העולם יצליחו להוזיל באופן משמעותי מאוד את השירותים הבנקאיים

משה טור פז: מצוין, נשמע מצוין

אופיר כץ: הסבר די תמציתי לסעיף כזה ארוך

איתי טמקין: אני יכול להרחיב אותו עוד

אופיר כץ: מישהו רוצה לשאול משהו?      

זאב אלקין: אני רוצה

דוד ביטן: שר אוצר דיבר איתי אתמול להעביר את זה לוועדת חוקה

אופיר כץ: כן, זה היה אמור לבוא אליך לפי הייעוץ המשפטי ואתה הסכמת להעביר את זה למיזמים לאומיים

דוד ביטן: האוצר נגדי כל הזמן, שתדעו

זאב אלקין: להעביר את זה למיזמים לאומיים כחלק מחוק ההסדרים? כל ה-82 סעיפים?      

דוד ביטן: הוא ביקש לוועדת חוקה, לא למיזמים

זאב אלקין: שגית, איך אתם עם זה?      

שגית אפיק: אנחנו סבורים שנכון יהיה שיהיה לזה הליך חקיקה רגיל

שגית אפיק:  כתבנו בצורה מאוד ברורה, מדובר בתיקון מורכב

זאב אלקין: לכן אני שואל, 82 סעיפים בחוק הסדרים?      

שגית אפיק: 90 עמודים, זה עצום, זה בהיקפים עצומים

שגית אפיק:  ושוב, יש לזה תזכיר שכבר פורסם לציבור בינואר 2022, אין סיבה שגם אם זה עובר למיזמים לאומיים שזה לא יילך בהליך חקיקה רגיל

דוד ביטן: דבר אחד

דוד ביטן:  גם אם זה עובר למיזמים אין לי בעיה עם זה, הפיקוח על החוק הזה יהיה בוועדת הכלכלה

דוד ביטן:  זה שיהיה ברור כתנאי

שגית אפיק: זה מקובל, זה תנאי

שגית אפיק:  אני בכל זאת מבקשת מכם לעשות את זה בהליך חקיקה רגיל, זה עובר לוועדת מיזמים לאומיים לפי בקשתכם

ינון אזולאי: אופיר, זה חוק שני שאתה מעביר להם, השאלה אם אתה לא פוקק לו את הוועדה

אופיר כץ: אנחנו נצביע

זאב אלקין: אתה מקבל את הבקשה של שגית לפצל?      

אופיר כץ: במקרה הזה לא

שגית אפיק: את התחינה

אופיר כץ: במקרה הזה לא

זאב אלקין: למה?      

אריאל קלנר: כי זה ייטיב מאוד ב - - -      

זאב אלקין: אז תעבירו את זה, ייטיב, תעבירו

זאב אלקין:  איך אפשר כזה דבר בחוק ההסדרים?      

אופיר כץ: בבקשה

אופיר כץ:  או שאת רוצה כי את כועסת שאני לא מקבל את זה

שגית אפיק: לא, אני לא כועסת, אין פה עניין רגשי, יש פה עניין מקצועי בלבד

שגית אפיק:  נושא מספר 2, חוק חדש, חוק הסדרת העיסוק בשירותי תשלום וייזום תשלום, סעיפים 2 ו-3 להצעת החוק

שגית אפיק:  אתה רוצה להעביר את זה למיזמים לאומיים ולהשאיר בהצעת חוק ההסדרים

אופיר כץ: כן

אופיר כץ:  מי בעד? שמונה בעד

אופיר כץ:  מי נגד? שניים נגד

אופיר כץ:  מי נמנע? אם כך הסעיף יועבר לוועדה למיזמים לאומיים במסגרת חוק ההסדרים

אופיר כץ: בעד – 8 

אופיר כץ: נמנעים – אין אושר

שגית אפיק: חבר הכנסת אלקין, אתה סופר כמה פעמים הלכו פה נגד הייעוץ המשפטי?      

זאב אלקין: זה כמות מטורפת, יותר פעמים ממה שעם

אופיר כץ: אין סיכוי, מה שאתם עשיתם בפעם שעברה, אני לא זוכר, אולי סעיף אחד או שניים - - -     

משה טור פז: אוי אוי אוי, עוד שנייה תגיד ההתנתקות

נעמה לזימי: לא, חוק ההסדרים שלנו היה מוגזם

אופיר כץ: בבקשה, הנה

אופיר כץ:  כמעט כל הסעיפים נגד הייעוץ המשפטי

נעמה לזימי: זה אני תמיד אגיד

משה טור פז: כי השמאל איתכם, זה לא ככה

אופיר כץ: לא, נעמה אמיתית

נעמה לזימי: חוק ההסדרים הכי גדול שהיה מ-85', האוצר ניצל את זה שרצינו מאוד להעביר תקציב ועשה משהו שלא ייעשה

משה טור פז: אני חושב שהוא עשה הישג יפה מאוד וכאן אני חלוק עלייך

נעמה לזימי: היו בו גם דברים טובים, היו דברים שאני עומדת מאחוריהם לגמרי, אבל היו גם – הוא היה גדול מדי, אבל היה יותר זמן לדון בו, יש לומר

שגית אפיק: סעיף 11

אופיר כץ: התחדשות עירונית

שגית אפיק: עמוד 5, סעיף 11, חוק הבנקאות שירות ללקוח, הגברת השקיפות בעמלות בנקים

איתי טמקין: אחד האזורים הצרכניים שהצרכנים הכי פחות מודעים אליהם זה כמה הם משלמים למערכת הבנקאים, כמה משלמים ריביות וכמה הם משלמים בעמלות

איתי טמקין:  בחוק הזה אנחנו מציעים שהבנקים יהיו חייבים לשלוח אס

איתי טמקין: אמ

איתי טמקין: אס חודשי לצרכן כמה עמלות נגבו ממנו כל חודש וכמה ריביות נגבו ממנו כל חודש בחשבון הבנק שלו

משה טור פז: מצוין

משה שמעון רוט: למי שאין אס

משה שמעון רוט: אמ

משה שמעון רוט: אס?      

איתי טמקין: החוק מדבר פה על מספר הטלפון הראשון שמשויך לחשבון הבנק, בדיונים בוועדה נוכל, אם תהיה דרישה למצוא שירותים אחרים ננסה - - -     

משה שמעון רוט: יש דרישה

איתי טמקין: אז זה בוועדה נדון ונראה איך אפשר לעשות את זה

משה טור פז: אי-מייל, יונת דואר, מה שתגיד

משה טור פז:  פקס, אנחנו רוצים פקס

משה שמעון רוט: החובה צריכה להיות מוטלת על הבנק

איתי טמקין: אנחנו רוצים שכל אזרח יוכל לדעת כמה ריבית וכמה עמלות

אופיר כץ: דוד, זה חוק שהולך אליך, שקיפות בעמלות הבנקים

אופיר כץ:  נשאלה שאלה מה עם מי שאין לו אס

אופיר כץ: אמ

אופיר כץ: אס, תתייחס לזה בוועדה, בסדר? חבר הכנסת רוט, יושב ראש הוועדה

משה שמעון רוט: אוקיי

אופיר כץ: אז אנחנו נצביע להעביר את זה לוועדת הכלכלה במסגרת חוק ההסדרים

שגית אפיק: נושא 11, סעיף 27(2), חוק הבנקאות (שירות ללקוח), הגברת השקיפות בעמלות הבנקים

שגית אפיק:  כלכלה, נשאר בהסדרים

אופיר כץ: מי בעד? עשרה

אופיר כץ:  מי נגד? מי נמנע? אם כך הסעיף אושר ויועבר במסגרת חוק ההסדרים לוועדת הכלכלה

אופיר כץ: אושר

שגית אפיק: נעבור להצעת חוק ההתייעלות

נעמה לזימי: עשינו את 12?      

שגית אפיק: עשינו את 12, העברנו לכלכלה את 12

שגית אפיק:  אני עוברת להתייעלות, נושא מספר 5, עמוד 35, חישב ליניארי, מס שבח

יפתח עשהאל: זה, עוד פעם, חלק מקבוצת תיקוני החקיקה בעניין מיסוי מקרקעין שהם מאזנים אחד את השני והמטרה שלהם גם להקל ולייצר יוקר מחיה, לשפר את שוק הדיור וגם להגדיל היצע

יפתח עשהאל:  הצעד הספציפי הזה מדבר על הגדלת היצע

יפתח עשהאל:  כשב-2014 ביטלו את הפטור ממס שבח על משקיעים ביטלו על כל דירה החל מ-2014

יפתח עשהאל:  מחשבים, היום משקיע מוכר דירה, 2014 אחורה לא לוקחים לו על זה מס, מ-2014 כן לוקחים לו על זה מס

יפתח עשהאל:  עשו טעות בהליך החקיקה ופספסו מקום שהייתה קרקע פנויה ב-2014, על קרקע פנויה אין פטור ממס, רק על דירת מגורים

יפתח עשהאל:  בעצם טעו בחקיקה ואמרו מי שעכשיו בונה דירה בשנת 2021 ייהנה גם מפטור ממס לפני 2014 כאילו הייתה לו דירה, אבל לא הייתה לו דירה אז

יפתח עשהאל:       אנחנו רוצים להגיד שנחיל עליו מס, נוותר על הלאקונה הזאת בחוק, אבל אנחנו אומרים שאין לנו בעיה לוותר על הכנסות עוד כמה שנים קדימה ואז נעודד בנייה

יפתח עשהאל:  מה אנחנו באים ואומרים עכשיו לכל בעלי הקרקעות הפרטיות? תבנו היום, תממשו את זכויות הבנייה שלכם על הקרקע תהיו פטורים ממס

יפתח עשהאל:  אם לא תממשו ותתמהמהו אתם תצטרכו לשלם את המס בהמשך

יפתח עשהאל:  אנחנו מעודדים בנייה, משתמשים פה באיזה שהוא עיוות, מתקנים אותו ועל הדרך מעודדים מאוד בנייה, בנייה מהירה בקרקע פרטית

נעמה לזימי: אני רק רוצה לחדד את זה

נעמה לזימי:  אתם גם אומרים, בן אדם לוקח קרקע, מחכה להשבחה ותוקע את הבנייה, אנחנו מעודדים אותו להתחשב גם בצרכים ולעשות את מה שצריך

נעמה לזימי:  חבל שאתם לא עושים את זה גם עם מבנים נטושים, רק אומרת

נעמה לזימי:  קרקע זה משהו אחד, מבנים נטושים זה גם פגיעה בביטחון אישי, מייצר מאורות סמים, מקום פשיעה, פוגע מאוד מאוד ברחובות מסוימים

נעמה לזימי:  חיפה היא העיר מספר אחת במבנים נטושים בישראל ולכן אני יודעת כמה זה נורא

נעמה לזימי:  אבל מעולה

אופיר כץ: ראשת העיר לא טיפלה בזה?      

נעמה לזימי: שלא ישמעו אותי

שרון ניר: הכול טוב

אופיר כץ: לא תמכת בה?      

נעמה לזימי: תמכתי

אופיר כץ: אז מה קרה?      

נעמה לזימי: כמו שאתה רואה באחוזי הסקרים –      

אופיר כץ: את יודעת, את יכולה להתמודד גם כשאת חברת כנסת

נעמה לזימי: הליכוד יתמכו?      

אופיר כץ: הליכוד לא יכול לתמוך בך כי הוא מתמודד והולך לנצח

נעמה לזימי: הכול טוב

אופיר כץ: אנחנו מצביעים

שגית אפיק: נושא מספר 5 בהצעת חוק ההתייעלות, סעיפים 5(2) ו-7, לכספים, נשאר כחלק מהצעת החוק

אופיר כץ: מי בעד? תשעה בעד

אופיר כץ:  מי נגד? מי נמנע? הסעיף אושר ויועבר לוועדת הכספים

אופיר כץ: אושר

שגית אפיק: נושא מספר 3, חוק המרכז לגביית קנסות, עמוד 34

שגית אפיק:  חוק ההתייעלות

תמר לוי בונה: מדובר בהצעת חוק שעיקרה להסמיך את המרכז לגביית קנסות לגבות חובות בגין אגרות נוספות יותר ממה שהוא עושה היום

תמר לוי בונה:  המרכז לגביית קנסות יודע לעשות את זה באופן יעיל יותר ועל כן אנחנו מעוניינים לייעל את הגבייה הממשלתית ולהעביר את זה לשם

תמר לוי בונה:  כמו כן אנחנו מציעים באופן כללי לייעל את האופן שבו נעשות המצאות של דרישות התשלום, היום זה נעשה בארבע המצאות תשלום, פעמיים בגורם הגובה ופעמיים במרכז לגביית קנסות ורוצים לעשות פעמיים בגורם הגובה המקורי ועוד פעם אחת במרכז לגביית קנסות

שגית אפיק: אתם ממש אוהבים את המרכז לגביית קנסות

שגית אפיק:  ההתייעלות, הוא מאוד יעיל, הוא גובה אגרות יפה

שגית אפיק:  אתם יכולים להביא לפעמים את זה בהליך חקיקה רגיל, אתם יודעים

שגית אפיק:  אני לא אומרת, בסדר, זה בהתייעלות ויש בזה כסף, אני מבינה, אבל לתשומת ליבכם לעתיד

נעמה לזימי: ביטול החובה –      

שגית אפיק: לשתי דרישות תשלום

שגית אפיק:  לכן זה יעבור לחוקה, בעינינו, כדי שהם יבדקו את הזכויות שכרוכות בזה

שגית אפיק:  אתה יכול להצביע, נושא מספר 3, סעיפים 3 ו-4 להצעת חוק ההתייעלות

שגית אפיק:  אתה מעביר את זה לוועדת חוקה וזה נשאר כחלק מהצעת חוק ההתייעלות

אופיר כץ: מי בעד? שמונה בעד

אופיר כץ:  מי נגד? מי נמנע? אם כך, הסעיף אושר ויועבר לוועדת חוקה

אופיר כץ: אושר

שגית אפיק: נעבור לנושא מספר 7

שגית אפיק:  עמוד 36, קרנות ריט, סעיפים 11(1) ו-14

נעמה לזימי: רפורמה שכבר נכנסה בחוק ההסדרים האחרון ויצאה בגלל שהיא הייתה מבולגנת לחלוטין כשהיא הגיעה אלינו לכספים

יפתח עשהאל: לא, היא לא יצאה, היא דווקא עברה

שגית אפיק: היא לא יצאה

נעמה לזימי: היא לא, הריט לא עברה

שגית אפיק: היא עברה

שגית אפיק:  מרוב שההליך היה מהיר אולי, את יודעת –      

נעמה לזימי: יצא אולי חלק מהרפורמה?      

יפתח עשהאל: בריט היו תיקונים מאוד קלים, העיקר היה חוק עידוד וזה היה עיקר השיח, פה עכשיו אנחנו נותנים יותר מיקוד בריט, גם מכיוון שקצת השתנה העולם מאז הדיון האחרון, עלתה הריבית, עולם ההשכרה קצת השתנה, גם הוודאות בשוק גדלה, אבל הריבית עלתה, שקצת פוגעת

יפתח עשהאל:  אנחנו מאפשרים פה, אנחנו רוצים לעודד יותר את הפעילות של קרנות ריט אז יש פה שורה של צעדים שמעודדים קרנות ריט לפעול

נעמה לזימי: נכון, בזה אפילו תמכתי

נעמה לזימי:  סליחה, טעות שלי, התבלבלתי ברפורמה

אופיר כץ: גם תמכת?      

נעמה לזימי: שכירות מוסדית, זה היה דווקא דבר טוב

אופיר כץ: רוצה להתייחס?      

שגית אפיק: לא, אין לנו התייחסות, אפשר לאשר את זה

שגית אפיק:  אני רק אגיד שזו דוגמה לזה שעשיתם הסדר בפעם הקודמת, הוא כנראה לא היה מספיק בשל אז אתם צריכים לתקן אותו שוב בחוק ההסדרים

שגית אפיק:  אני רק רוצה לומר שפעם שלישית זה יהיה לא מקובל שתתקנו את אותו הסדר בחוק ההסדרים

יפתח עשהאל: זה לא נכון, ההצעות באות בגלל שהשתנו סדרי עולם

שגית אפיק: אז אפשר להביא את זה בהליך חקיקה רגיל

יפתח עשהאל: אנחנו חושבים שזה כרוך גם עם התכנית הכלכלית, יש פה השפעה מאוד משמעותית על יוקר המחיה

שגית אפיק: מה השתנה? אולי תגיד לנו

יפתח עשהאל: עלתה הריבית, זה משהו שמאוד משפיע על פרויקטים כאלה

קריאה: שכר דירה פחות כדאי

שגית אפיק: סעיפים 11(1) ו-14, לכספים

שגית אפיק:  נשאר כחלק מהצעת חוק ההסדרים כי האוצר מתמחר את זה

אופיר כץ: מי בעד? מי נגד? תשעה בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים

אופיר כץ:  הסעיף אושר ויעבור לוועדת כספים

אופיר כץ: בעד – 9 

אופיר כץ: נמנעים – אין אושר

שגית אפיק: נושא 11, עמוד 38

בן אבא: זה חלק משורה של תיקוני חקיקה שאנחנו עושים בחוק הביטוח הלאומי, אם תרצו אפשר להסביר אותם ברצף אחד אחרי אחד

בן אבא:  התיקון הספציפי הזה מדבר על הארכה של הוראת שעה שהסמיכה את הביטוח הלאומי לגבות 0

בן אבא: 1% מההכנסה החודשית של עובדים כדמי ביטוח, מהמעסיקים, בנושא של תאונות עבודה

בן אבא:  אנחנו מבקשים להאריך את הוראת השעה כחלק מהתקציב הנוכחי

עדה מימון: אבל אתם לא מבקשים להאריך את הוראת השעה כמו שהיא, נכון?      

בן אבא: כמו שהיא

עדה מימון: לגבי סעיף 11 או 10?      

בן אבא: מדברים על 11

אופיר כץ: מה עם התקנות והמחקרים שהייתם אמורים לעשות?      

בן אבא: אדוני היושב ראש, יש עכשיו שורה ארוכה של הארכה של הוראות שעה, אולי נעבור על כולן?      

שגית אפיק: לא, אנחנו רואים את זה כדבר שעומד בפני עצמו

שגית אפיק:  היינו רוצים לדון בו בנפרד

אופיר כץ: מה עם התקנות והמחקרים שנדרשתם לגבי זה?     

בן אבא: בפעם הקודמת שעבר התיקון הזה התיקון אושר פה בכנסת, הייתה התנגדות גדולה של הביטוח הלאומי, ויש פה נציג מהביטוח הלאומי שיכול להתייחס לקידום במתווה שאושר בזמנו

בן אבא:  עכשיו אנחנו מביאים את זה עם ועדה שהוקמה בהחלטת הממשלה, שבעצם האריכה את התיקון הזה, הוועדה הזו תבחן ותמצא את הדרך לטפל בנושא תאונות העבודה ושיפור הבטיחות בעבודה לצד הקידום של התיקון הזה וזה בעצם האירוע

שגית אפיק: אני רק רוצה להגיד אמירה כללית

שגית אפיק:  כשאתם מביאים לנו תיקון בחוק הסדרים ומתחייבים להביא לנו תקנות ולערוך מחקר, ואתם לא עושים את זה, לא מביאים תקנות ולא עורכים מחקר, לא מאפשרים לכנסת למלא את חובת הפיקוח שלה עליכם כשאתם לא ממלאים את תפקידכם, ואז כדי להוסיף חטא על פשע אתם מביאים לנו פעם נוספת בהצעת חוק ההסדרים לתקן את אותו הסדר

שגית אפיק:  איך? מכוח מה?      

בן אבא: הדברים שהובאו בפעם הקודמת, היו מאמצים רבים שלנו - - -     

שגית אפיק: אני רק אומר עוד מילה, אתם יכולים עדיין עד סוף שנת 2023 לערוך את המחקר, להביא את התקנות, אין צורך בתיקון הזה, אני לא חושבת שנכון להעביר אותו בהצעת חוק הסדרים

בן אבא: לעניין המועד מבחינתנו יש חשיבות גבוהה בשידור הוודאות למשק בנקודת הזמן הזו, בנוסף - - -      

אופיר כץ: מה זה שידור הוודאות? אם כל כך חשוב לכם איפה התקנות שהייתם צריכים להביא?      

שגית אפיק: תביאי תקנות בינתיים

בן אבא: אני אומר שבתיקון הנוכחי אנחנו לא בהכרח אומרים שהכוונה שלנו היא להביא תקנות, הוועדה שתשב באופן מסודר תבחן מה הפתרון המתאים ביותר, ככל שהוא יהיה תקנות היא תביא תקנות, ככל שהיא - - -      

אופיר כץ: בסדר, היא לא תשב באופן מסודר בחוק ההסדרים

אופיר כץ:  העיקר לגבות, זה אתם יודעים מהר

בן אבא: היא ועדה בהחלטת ממשלה, ככל שהיא - - -      

תמר לוי בונה: אני רוצה להוסיף משהו, היושב ראש

תמר לוי בונה:  יש פה עוד משהו שחייבים לשים אותו על השולחן

תמר לוי בונה:  בסוף אנחנו רואים שגמלת נפגעי עבודה עולה משנה לשנה ומעמיסה מאוד על הנטל של התשלומים של הביטוח הלאומי

אופיר כץ: אז אם זה כזה חשוב למה לא ביצעתם את החובות שלכם במסגרת החוק הזה?      

תמר לוי בונה: כיוון שבסוף אנחנו רצינו לייצר איזה שהוא מודל דיפרנציאלי שמעסיקים מסוכנים יותר ישלמו יותר, היושב ראש

אריאל קלנר: אבל זה לא המעסיקים, אני רואה שהעובד משלם

בן אבא: המעסיקים משלמים, זו הגדלה של ההכנסה של המעסיקים

תמר לוי בונה: היושב ראש, בסוף המעסיקים לא רצו לייצר את המודל הדיפרנציאלי שעליו היינו צריכים לייצר את המחקר, הם ביקשו שזה יהיה straightforward 0

תמר לוי בונה: 1%

נעמה לזימי: הכול טוב ויפה, למה בחוק הסדרים?      

תמר לוי בונה: זו הארכה של הוראת שעה, זה כבר קיים, אין פה שום יכולת לטעון שזה משהו שלא היה מוכר, שצריך דיון וכו'

תמר לוי בונה:  היום אנחנו רואים שגמלת הנפגעים מעבודה הולכת ועולה, למעסיקים אין שום חלק בזה, זה נטל על הביטוח הלאומי, זה מייקר את העלויות שלו, זה בסוף להמשיך את ההוראה הקיימת הלאה

תמר לוי בונה:  אי אפשר לטעון שזה לא מה שהיה, זה אירוע פיסקלי לחלוטין של מאות מיליוני שקלים בשנה

שגית אפיק: שנה להביא תקנות?      

שרון ניר: אז למה זה בהוראת שעה?      

תמר לוי בונה: זה היה עד היום בהוראת שעה

בן אבא: זה נחקק בהוראת שעה לחמש שנים

שרון ניר: למה?      

שגית אפיק: הם אמורים להביא תקנות, הם עדיין יכולים להביא עד סוף שנת 2023

שגית אפיק:  בהצעת החוק הזאת שהם מביאים עכשיו הם מבטלים את הצורך בתקנות על מנת שלא יובאו תקנות - - -     

שרון ניר: במקום לחוקק את זה כמו שצריך

תמר לוי בונה: לא, השאלה היא מה הדבר שיכול לתת את המענה הטוב ביותר לנושא של בטיחות בעבודה לאור העלייה הניכרת הזו בגמלה שאנחנו רואים משנה לשנה, עלייה ממוצעת של 7% בשנה

תמר לוי בונה:  הדבר הזה הוא לאו דווקא יהיה בחקיקה, יכול להיות שמה שהוועדה תעלה הוא שיש צורך בחקיקה וככל שכן אז נגיע לכנסת, הדבר הזה, יכול להיות שגם לא יהיה בחקיקה

תמר לוי בונה:  מי שמאוד התנגד לחקיקה הוא הביטוח הלאומי בזמנו ובהתאם אנחנו בוחנים מודלים שונים כדי לבדוק מה הדרך הכי טובה לתת מענה לנושא הזה

אופיר כץ: טוב, אני לא מקבל את התשובות שלכם, אני נורא מצטער

שגית אפיק: יש לי רק שאלה, איך השתמשתם עד היום בכסף להפחתת תאונות העבודה?      

אופיר כץ: לא קיבלתי תשובות

בן אבא: הכסף מימן את גמלת נפגעי העבודה

תמר לוי בונה: היושב ראש, אני כן מבקשת להשלים משהו שאני מרגישה שלא ניתן עליו את הדגש

תמר לוי בונה:  עורכת הדין אפיק, בסוף מה שהיה אז בתיקון הקודם, רצינו לייצר מודל דיפרנציאלי, אנחנו עוד מאמינים בו

תמר לוי בונה:  המודל הדיפרנציאלי אומר שמעסיק שיש בו פגיעות יותר גבוהות בעבודה, הוא ישלם יותר, ומעסיק יותר בטוח לא ישלם

תמר לוי בונה:  המעסיקים התנגדו לזה והם ביקשו ליישר את זה פלאט אקרוס דה בורד לכולם

שגית אפיק: לא יישמתם את החקיקה הקודמת בחוק ההסדרים ואתם עכשיו מבקשים בחוק הסדרים שוב לתקן משהו שלא יושם בכלל

תמר לוי בונה: לא, עורכת דין אפיק, אני ממש מבקשת שתינתן לי האפשרות להשלים

תמר לוי בונה:  בסוף לצד הדבר הזה אנחנו רואים שיש 66,000 אנשים שנפגעים בשנה בעבודה, אנחנו רואים 7% גידול בגמלה, אנחנו רואים עשרות אנשים שנכנסים למעגל מקבלי הגמלה, יש פה 600 מיליון שקל שהמעסיקים כבר משלמים, הם אלה שביקשו שלא נביא את התקנות והם אלה שביקשו שלא ייווצר האירוע הדיפרנציאלי

תמר לוי בונה:  אנחנו חושבים שיש ממש ויש היגיון במודל הדיפרנציאלי, אבל אי אפשר עכשיו להגיד שזה משהו שלא היה ידוע ואי אפשר להגיד שאין אחריות לסקטור של המעסיקים במה שאנחנו רואים שמתווסף לביטוח הלאומי

תמר לוי בונה:  זו הארכה של הוראת שעה

קריאה: אנחנו רוצים פיצול

אופיר כץ: גם אני רוצה פיצול, אני איתכם

אופיר כץ:  בואו נראה אם יהיו להם תשובות בהפסקה שניקח

אופיר כץ: אנחנו מחדשים את הדיון

שגית אפיק: נעבור לנושא מספר 10, עמוד 37, בהצעת חוק ההתייעלות, הביטוח הלאומי

שגית אפיק:  אנחנו נדלג על יוסף, הוא לא הגיע

שגית אפיק:  נעבור לעמוד 39, נושא 12, חדלות פירעון

שגית אפיק:  יש לכם נציג להסביר את זה? כי לא מובן למה זה צריך להיות בחוק ההסדרים אז לפחות תסבירו את זה לפני שאני אשאל

תמר לוי בונה: זה הכול חלק מהוראות השעה של הביטוח הלאומי

תמר לוי בונה:  רגע, הגיעו מביטוח לאומי

שגית אפיק: נתחיל מ-10

בן אבא: סעיף 10 הוא השינוי של סעיף 32

בן אבא:  סעיף 32 קובע את השיפוי של אוצר המדינה לביטוח הלאומי

בן אבא:  כאשר אנחנו עושים פעולות שהביטוח הלאומי בגינן צריך לקבל כסף מהמדינה, או כמו בתיקון שדיברנו עליו קודם, מעביר כסף למדינה, אנחנו משנים את שיעור השיפוי

בן אבא:  בעצם במה שנראה בהחלטות הבאות של ביטוח לאומי אנחנו מאריכים פה והופכים הוראות שעה בעלות של 200 מיליון שקלים לקבועות, בנוסף בשנת 2023 יש הגדלה חד פעמית של מענק החימום ב-200 שקלים, וכל הדברים האלה משפיעים על שיעור השיפוי שהוא מה שנקבע בסעיף 32 בתיקון מספר 10 פה

שרון ניר: להקטין את התשלום פשוט

בן אבא: זה משנה את השיעור של השיפוי בהתאם לסך התיקונים האחרים

שגית אפיק: זה תיקון שאתם כוללים אותו מדי חוק הסדרים, אין לי מה להוסיף עליו

בן אבא: מדי חוק הסדרים ומדי שינוי ביחסים עם ביטוח לאומי

בן אבא:  כמו שפה, כשאנחנו עוד מעט נדבר על זה שאנחנו לוקחים את הנושא של כפל קצבאות, שהיה בהוראת שעה שהסתיימה ומכניסים אותו לבסיס התקציב ומאריכים אותו פרמננטית

שגית אפיק: ההמלצה שלנו היא לעבודה ורווחה

שגית אפיק:  נשאר בהצעת חוק ההסדרים

נעמה לזימי: למה נשאיר את זה?      

שגית אפיק: שיפוי המוסד לביטוח לאומי זה סעיף תקציבי לחלוטין, זה מה שאמרתי, אין לי דרך לתקוף את זה

שגית אפיק:  אנחנו מדברים על נושא מספר 10, סעיף 15(1) בהצעת חוק ההתייעלות, נשאר בוועדת הרווחה כחלק מהצעת חוק ההסדרים

אופיר כץ: מי בעד? שישה

אופיר כץ:  מי נגד? מי נמנע? אחד

אופיר כץ:  הסעיף יועבר במסגרת חוק ההסדרים לעבודה ורווחה

אופיר כץ: אושר

שגית אפיק: לפני ההפסקה עסקנו בנושא מספר 11, תאונות עבודה, תקנות ששכחתם להגיש

בן אבא: זה מה שניסינו חמש דקות לסגור, אולי יוסי וענת יחליפו מילה ואני בינתיים אמשיך את הסעיפים הבאים?     

שגית אפיק: בסדר, אז נעבור לסעיף 12

בן אבא: סעיף 12 ואחריו גם 13 ו-14 ו-15 הם ארבעה סעיפים שלוקחים הוראות שעה שקיימות כיום בחקיקה והסתיימו רובן ב-15 בפברואר ואנחנו מאריכים אותם ומכניסים אותם לבסיס התקציב

בן אבא:  הראשונה היא בנושא של חדלות פירעון

בן אבא:  כחלק מהרפורמה הרחבה שעברה בתחום חדלות הפירעון נערך גם הסדר עם הביטוח הלאומי שמדבר על המועד שהחל ממנו יכול הביטוח הלאומי להיכנס בנעליו של המעסיק עבור העובדים, כלומר מעסיק שפושט את הרגל הביטוח הלאומי נכנס בנעליו ומשלם את המשכורת של העובדים, השאלה היא מאיזה שלב זה והשלב הזה הוקדם, כלומר גם מעסיק שהוא רק בחשש לכניסה לחדלות פירעון יכול להגיע לביטוח הלאומי ושהביטוח הלאומי ייכנס בנעליו

בן אבא:       זה בכדי למנוע מצב שבו עובדים חוששים שהעסק יפשוט את הרגל ולכן הם עוזבים אותו ומביאים דה פקטו לזה שהוא יפשוט את הרגל וזו מעין נבואה שמגשימה את עצמה

בן אבא:  נאמר שעד ה-15 בפברואר הדבר הזה היה בתוקף, בין השאר מקודמת עכשיו גם הוראת שעה שתגשר על הזמן שבין ה-15 בפברואר ועד העברת חוק התקציב והדבר הזה מיטיב עם עסקים על סף פשיטת רגל ועם עובדים

שגית אפיק: ההמלצה שלנו לוועדת חוקה, חוק ומשפט

שגית אפיק:  נושא מספר 12, סעיפים 15(3) עד 15(5), 18 ו-20(ב) להצעת חוק ההתייעלות

אופיר כץ: מי בעד? שבעה

אופיר כץ:  מי נגד? מי נמנע? הסעיף יעבור לחוקה, חוק ומשפט בחוק ההסדרים

אופיר כץ: אושר

בן אבא: 13, זו הוראת שעה שנייה

בן אבא:  זה הסעיף השני, הוא מדבר על כפל קצבאות, על כפל של קצבת אבטלה ביחד עם קצבאות נכות, אזרח ותיק או הבטחת הכנסה

בן אבא:  זה המצב גם בשנים האחרונות ופה מכניסים את הוראת השעה הזאת לבסיס וממשיכים את האפשרות לקבל כפל קצבאות

שגית אפיק: ההמלצה היא לוועדת עבודה ורווחה, נושא מספר 13, סעיפים 15(6), (8), (9), 16(2) ו-20(ג)

אופיר כץ: מי בעד? חמישה

אופיר כץ:  מי נגד? מי נמנע? אם כך יועבר במסגרת חוק ההסדרים לעבודה ורווחה

אופיר כץ: אושר

שגית אפיק: 14

שגית אפיק:  את יכולה לעשות את 14 עד 16, הן כולן הוראות שעה

בן אבא: 14 ו-15 הן הוראות שעה, אחת מהן מדברת על דיסריגרד בתלויים בקצבת נכות

בן אבא:  כחלק מתיקון קצבת הנכות בחוק ההסדרים של 21'-22' בהגדלה הגדולה של קצבת הנכות נכנס גם השינוי הזה שמיטיב ומוסיף דיסריגרד גם על תחום התלויים ובעצם הכנסה שאינה מעבודה היא עדיין בדיסריגרד

בן אבא:  ההצעה פה היא להפוך את זה להוראה קבועה, בעצם את ההוראה שחלה בשנה האחרונה

בן אבא:       בנוסף יש לנו פה את הסיפור של חד הוריות בגמלת הבטחת הכנסה והשיעור של השיפוע של הדיסריגרד שלהם שמ-60% ל-25% באופן שמעלה את הכנסתן ביציאה לעבודה של חד הוריות

בן אבא:       שוב, שתי הוראות שעה שכבר מתקיימות והכוונה היא להפוך אותן להוראות קבועות

בן אבא:  העלות של ארבע הוראות השעה שדיברנו עליהן היא 200 מיליון שקלים בשנה

בן אבא:       שגית, אולי אני אגיד על סעיף 16, הוא כן הוראת שעה, הוא לא הארכה של הוראת שעה שבתוקף

בן אבא:  במסגרת התכנית להתמודדות עם יוקר המחיה שהוחלט עליה בתחילת השנה הזאת הייתה הקדמה של 200 שקלים ממענק החימום, זה מענק שניתן לקשישים שזכאים להשלמת הכנסה ולקשישים נכים בחודש אוקטובר הייתה הקדמה של 200 שקלים ששולמו במהלך החודשים פברואר ומרץ

בן אבא:  ההצעה פה היא להגדיל באופן חד פעמי את המענק ב-200 שקלים כך שלמעשה בשנה הזאת גם באוקטובר ישולם המענק המלא שהיה משולם לולא ההקדמה

בן אבא:  העלות של המהלך הזה היא 60 מיליון שקלים

בן אבא:  הדבר הזה גם נידון בוועדת העבודה והרווחה כשחוקקה ההקדמה של המענק

נעמה לזימי: שגית, שאלה לי, האם אפשר להכניס בחוק ההסדרים תיקון לגבי דברים מסוימים? זו פרוצדורה שאפשר לעשות אותה?      

אופיר כץ: בוועדה

נעמה לזימי: בוועדה אפשר לדרוש תיקון?      

אופיר כץ: בטח, זה הליך חקיקה

שגית אפיק: זה חלק מהכנת הצעת החוק לקריאה השנייה והשלישית

נעמה לזימי: נגיד אני רוצה בחוק הבטחת הכנסה לתקן עוד משהו שקשור לאוכלוסייה מסוימת

שגית אפיק: ככל שהוא לא נושא חדש שאי אפשר להכניס

שגית אפיק:  אני כן אומר שבהצעת חוק הסדרים, מכיוון שממילא לכתחילה היא כוללת - - -     

נעמה לזימי: אתה יודע איזה חוק

ינון אזולאי: אני באתי להגיד שהיינו בוועדת כספים ביחד ואת רגילה לקושניר, שלא היה אפשר להכניס כלום, פה זה משהו אחר

ינון אזולאי:  הבנתי אותך

נעמה לזימי: אתה הבנת אותי, אתה יודע איזה חוק

שגית אפיק: אז אני אומר כך, הצעת חוק ההסדרים צריכה להיעשות בהליך חקיקה תקין, כלומר אם רוצים להוסיף נושא אחר או נושא שנלווה ונגזר מהצעת חוק מסוימת צריך להביא את כל הגורמים שעוסקים באותו עניין, לקיים דיון מסיבי ובהתאמה

נעמה לזימי: זה אפשרי, אבל תלוי איך

שגית אפיק: זה אפשרי במגבלות של נושא חדש, הליך חקיקה תקין וכיוצא באלה שצריך לקיים אותם

שגית אפיק:       תצביע שלוש פעמים, נושא מספר 14, 15(7), 20(ג), עבודה ורווחה, נשאר בהתייעלות

אופיר כץ: מי בעד? זה חוק טוב

נעמה לזימי: כן, באמת חוק טוב

אופיר כץ: שבעה בעד

אופיר כץ:  מי נגד? מי נמנע? הסעיף אושר ויועבר לוועדת עבודה ורווחה

אופיר כץ: אושר

שגית אפיק: נושא מספר 15, 16(1), 16(3), 16(4), 17, 20(ד), 20(ה), עבודה ורווחה, נשאר בהתייעלות

אופיר כץ: מי בעד? שבעה

אופיר כץ:  מי נגד? מי נמנע? אושר ויועבר במסגרת חוק ההסדרים לעבודה ורווחה

אופיר כץ: אושר

שגית אפיק: נושא מספר 16, 19 ו-20(ו), עבודה ורווחה, נשאר בהתייעלות

אופיר כץ: מי בעד? מי נגד? שישה בעד, מי נמנע? הסעיף אושר ויועבר במסגרת חוק ההסדרים לוועדת עבודה ורווחה

אופיר כץ: אושר

שגית אפיק: אפשר לחזור ל-11

שגית אפיק:  יש לכם תשובות בשבילנו? אתם מביאים תקנות?      

יוסף פולסקי: שלום לחברי הוועדה

יוסף פולסקי:  בעקבות חוק ההסדרים הקודם הביטוח הלאומי, על כל אגפיו, נפגעי עבודה, מחקר, לשכה משפטית, מעסיקים, עמלו רבות על מנת להוריד לשטח את חוק ההסדרים לתקנות, בפועל התקנות האלה לא יכלו להביא לידי יישום את מה שהחקיקה ביקשה, בעצם להוריד לרמת המעסיק בשטח את המשמעות שיש בנתונים שיש בידי הביטוח הלאומי לצמצום נפגעי עבודה

יוסף פולסקי:       עוד דבר בהקשר הזה, ברירת המחדל בחוק הייתה 0

יוסף פולסקי: 1 תוספת על דמי הביטוח לכלל המעסיקים והתקנת התקנות למיטב הבנתנו הייתה מגדילה למעסיקים את התוספת על דמי הביטוח, בניגוד לברירת המחדל של ה-0

יוסף פולסקי: 1

יוסף פולסקי:  לבקשת הוועדה, יושב ראש הוועדה והיועצת המשפטית, אנחנו נעשה מאמץ להביא תקנות

שגית אפיק: לא, סיכמנו שתביאו טיוטה על מנת שיושב ראש הוועדה יתחיל דיון

שגית אפיק:  כל עוד לא תהיה הטיוטה הזאת אני לכל הפחות אנחה את הייעוץ המשפטי לוועדה לא להתחיל את הדיון בנוסח הצעת החוק

יוסף פולסקי: אז אני אומר ליועצת המשפטית כך, כנייר שעמלנו עליו שעות - - -      

שגית אפיק: אפילו נייר הם לא יכולים להביא, זה להשתגע פשוט

שגית אפיק:  נייר אתם לא יכולים להביא? זה פשוט זלזול

יוסף פולסקי: אני אומר ליועצת המשפטית כך, אחרי מאות שעות של עבודה בתוך הביטוח הלאומי כנייר אפשר להביא, אבל אני במקום הזה - - -      

שגית אפיק: לא, גמרנו, אני נמאס לי מזה

יוסף פולסקי: רגע, אני רק אגיד - - -     

אופיר כץ: טוב, אנחנו נצטרך לפצל את זה

יוסף פולסקי: רגע, אני רק - - -      

אופיר כץ: מה לא? את התקנות אתם יכולים להביא? נו באמת, אי אפשר להתחייב על תקנות לפני הדיון?      

בן אבא: בואו נסביר את הפרוצדורה של ביטוח לאומי

יוסף פולסקי: יושב ראש הוועדה, אני אבקש להסביר

אופיר כץ: לא, סליחה, סיימת

אופיר כץ:  זהו, נגמר

יוסף פולסקי: מילה אחת

אופיר כץ: לא, אין, אתה לא רוצה להביא תקנות, הבנו

אופיר כץ:  כנראה שה-600 מיליון לא כזה חשוב לכם

יוסף פולסקי: לא, במילה אחת

בן אבא: מתוקף היותו של הביטוח הלאומי תאגיד סטטוטורי הוא חייב מערכת של אישורים כדי להגיש מסמך לכנסת בצורה רשמית

אופיר כץ: אין בעיה, אז אם זה חשוב לכם ה-600 מיליון אני מאמין שתעבדו מהר

דוד ביטן: אופיר, תיתן להם ותעשה ריבית

בן אבא: רק מבחינת הפרוצדורה

בן אבא:  האמירה של שגית שאומרת שהתקנות נניח הן תנאי לדיון, זה דבר שהוא מובן, רק לא יכול נציג הביטוח הלאומי להתחייב פה שהמועצה שלו והמנהלה שלו - - -      

שגית אפיק: מישהו יכול להתחייב? יש מישהו כזה? תביאו אותו, את המישהו הזה

בן אבא: אני אסביר

בן אבא:  בגלל שזה גוף שבמבנה החקיקתי שלו - - -      

יוסף פולסקי: המוסד לביטוח לאומי הוא תאגיד סטטוטורי - - -      

שגית אפיק: אתם יודעים, מאוד קשה לכנסת לפקח על עבודת הממשלה, מאוד קשה לוועדות לפקח על עבודת הממשלה, אתם לא מוכנים אפילו להניח טיוטת תקנות, אתם לא מוכנים אפילו לומר שתניחו טיוטת תקנות

שגית אפיק:  אין אפשרות לפקח בשיטה כזאת

שגית אפיק:  מדובר פה ב-600 מיליון, אי אפשר לצפות מוועדה שחוקקה לכם משהו בחוק הסדרים קודם ולהתעלם ממנה

בן אבא: אנחנו מבינים לחלוטין ובהתאם גם אנחנו בשיח עכשיו עם הביטוח הלאומי וגם הביטוח הלאומי, בנכונות שלו להביא את התקנות, רק הבהיר את הדבר הפשוט שהביטוח הלאומי מבחינה טכנית חייב לעבור את הדברים האלה

בן אבא:  אנחנו מבינים שהאמירה של הייעוץ המשפטי היא שהדיון בחוק לא יתחיל עד שלא יונחו התקנות

בן אבא:  זה אומר שלכולנו יש שיעורי בית ללכת ולראות איך אפשר להביא את התקנות האלה ככה שיהיו מונחות

בן אבא:  אבל להתחייב פה למשהו שהוא צריך הצבעה ברוב - - -     

שגית אפיק: יש מישהו שיכול להתחייב לדבר הזה לא במוסד לביטוח לאומי ולא באגף התקציבים ולא כשזה עולה 600 מיליון שקל?      

בן אבא: בגלל שזו הצבעה במוסד לביטוח לאומי אין אפשרות להתחייב

אופיר כץ: אנחנו מפצלים, תקריאי את הסעיף

תמר לוי בונה: היושב ראש, רגע - - -     

אופיר כץ: לא, סיימתם

אופיר כץ:  בבקשה

אופיר כץ:  המשמעות, תגידו אתם מה המשמעות

אופיר כץ:  תביאו תקנות, מה יש לכם?      

תמר לוי בונה: היושב ראש, מילה אחרונה, ברשותך

שגית אפיק: איתי, אנחנו מדברים על טיוטת תקנות

שגית אפיק:  לא ביקשתי תקנות, לא ביקשתי סמכות

שגית אפיק:  אני מבקשת טיוטת תקנות, אי אפשר לזלזל ככה בוועדה

תמר לוי בונה: עורכת הדין אפיק, אני אגיד לך ככה, שמענו את ההנחיה שלך כיועצת המשפטית של הכנסת, הבנו שמבחינתך אין דיון אם זה לא מונח

תמר לוי בונה:  קיבלנו ו - - -      

שגית אפיק: לא, אם אתם מזלזלים בוועדה על אחת כמה וכמה תזלזלו בהנחייתה של היועצת המשפטית לכנסת לעובדיה

תמר לוי בונה: עורכת הדין אפיק, אנחנו קיימנו עשרות רבות של שיחות לפני זה, זה עלה עכשיו, שמענו את ההנחיה ואנחנו נפעל בהתאם להנחיה

שגית אפיק: הם אמרו שהם לא מתחייבים

שגית אפיק:  תגידו לפרוטוקול

ינון אזולאי: את יודעת מה יקרה, אם אנחנו נשאיר לכם את זה ככה תתחילו להפעיל פה לחצים לא יהיה

ינון אזולאי:  אז למה? אנחנו לא נפקיר את יושבי ראש הוועדות שלנו, לא תפעילו עליהם לחצים משום מפלגה וזה לא יעזור לכם

שגית אפיק: אנחנו נציע את הדבר הבא, זה יפוצל, אם הם יביאו טיוטת תקנות נמזג את זה בחזרה

בן אבא: יש לנו הצעה אחרת, היועצת המשפטית

נעמה לזימי: לא, מה זה, שכונה? מה זה יש לנו עוד הצעה?      

בן אבא: אנחנו נשמח להציע הצעה שאולי תוכל לסייע

נעמה לזימי: לא, הם לא מתעקשים על זה ככה סתם

נעמה לזימי:  אני לא מבינה מה קורה פה, זאת לא התעקשות רגילה

בן אבא: אנחנו מציעים הצעה שאנחנו מקווים שתוכל לסייע

בן אבא:  המִנהלת של הביטוח הלאומי צריכה לאשר את זה ועוד דברים בביטוח הלאומי בכדי שזה יוכל להיות מוגש לוועדה

בן אבא:  לרמה של הפצה ברמת הנוסח שיהיה ניתן לראות אותו אפשר לעשות את זה במקביל

בן אבא:  כלומר עם העברה לאישור הזה אנחנו מתחייבים להעביר לאישור של המנהלת כדי שזה יוכל להיות מוגש באופן רשמי ובמקביל את הנוסח הזה להעביר גם לוועדה

בן אבא:  אנחנו סבורים שאפשר לראות את הדבר הזה בתור כל הרצינות המקסימלית שבה ניתן לעשות לאור המבנה של האישורים שנדרשים בביטוח הלאומי

שגית אפיק: אז כשזה יגיע אחרי האישורים יתחיל יושב ראש הוועדה בדיונים

ינון אזולאי: לא, הם יפעילו לחץ

נעמה לזימי: אני מסכימה עם ינון

ינון אזולאי: הם יפעילו לחץ לא נורמלי

קריאה: האופוזיציה תצביע איתכם

תמר לוי בונה: יושב ראש ועדת הכלכלה, חבר הכנסת ביטן, חשוב להבין - - -      

דוד ביטן: לא, זה לא הולך ככה, אתם מגלגלים אותם כבר חמש שנים

תמר לוי בונה: לא, ממש לא, בסוף הייתה התנגדות להביא את התקנות האלה ואנחנו הולכים לפורמט אחר

דוד ביטן: בסדר, אבל יש פתרון אחר כך

שגית אפיק: למזג

תמר לוי בונה: חבר הכנסת ביטן, אני רק רוצה להסביר את הסיטואציה

יוראי להב-הרצנו: אופיר, בוא נעלה את זה להצבעה, אני חש שהדיון מוצה

נעמה לזימי: אופיר, מה קורה פה?      

תמר לוי בונה: חבר הכנסת ביטן, אני בכל זאת אשמח להסביר את הסיטואציה

דוד ביטן: אני הבנתי שאתם מגלגלים אותם - - -     

תמר לוי בונה: ממש לא, זו ממש לא הסיטואציה

תמר לוי בונה:  בסוף הייתה התנגדות יחסית נרחבת להבאת התקנות הללו ואנחנו היינו קשובים להתנגדות הזאת, בין היתר של המוסד לביטוח לאומי וגם של מעסיקים

תמר לוי בונה:  כיוון שהדבר הזה, הייתה לו התנגדות של התקנות הדיפרנציאליות הן לא הוגשו, היו ניסיונות לעשות את זה

תמר לוי בונה:  מבקשת כאן עורכת הדין אפיק שאנחנו נעשה את המאמץ ונעשה את זה, אז קיבלנו עלינו את מה שהיא אומרת, קיימנו דיונים עם ענת

תמר לוי בונה:  אני חייבת להגיד שהיו לנו דיונים נרחבים עם הכנסת לפני שהגענו לפה היום וזה לא עלה, אחרת היינו באים יותר מוכנים

תמר לוי בונה:  זאת הצעת חוק שמאוד מאוד חשובה לנו בגלל ההיבטים הפיסקליים

דוד ביטן: בטח חשובה, אתם גובים כסף

ינון אזולאי: דווקא בגלל שהיא חשובה לכם, אם לא תביאו תפעילו לחצים על יושב ראש הוועדה שיתחילו בדיון, אנחנו יודעים איך זה הולך

נעמה לזימי: ינון, זה בדיוק זה

נעמה לזימי:  דבר שני, 600 מיליון שקל

ינון אזולאי: אנחנו מכירים את זה

תמר לוי בונה: אבל קיבלנו את מה שאמרה עורכת הדין אפיק

ינון אזולאי: הרי הייתם אמורים להביא את התקנות האלה, לא הבאתם אותן, נכון? יש אותן באיזה שהוא מקום?      

תמר לוי בונה: לא, כי היו התנגדויות לזה של המעסיקים

יוסף פולסקי: חבר הכנסת אזולאי, התקנות מוכנות

ינון אזולאי: אז איפה הן?      

יוסף פולסקי: אני אסביר

יוסף פולסקי:  התקנות כתקנות הן מוכנות

ינון אזולאי: אז תעביר אותן

יוסף פולסקי: שני דברים

יוסף פולסקי:  התקנות, רק חשוב להבהיר לכל חברי הוועדה, התקנות כתקנות מוכנות, אבל הן התקנות לטעמנו לא גורמות ליישום חוק ההסדרים בשטח, זאת אומרת הן לא מביאות את ה - - -     

שגית אפיק: זאת בדיוק הבעיה

שגית אפיק:  תנו לוועדה לראות את זה ולפקח על זה, שהוועדה תראה שהיא עשתה חוק בחוק הסדרים שאי אפשר ליישם אותו

שגית אפיק:  חשוב שהוועדה תראה את זה

ינון אזולאי: יוסף, אמרת שהן מוכנות?      

יוסף פולסקי: התקנות כנייר הן מוכנות

נעמה לזימי: אבל הוא אומר שהן לא מותאמות

ינון אזולאי: תעביר את התקנות

עומר רחמים: שר האוצר ינחה בשם משרד האוצר להעביר אל הוועדה את הטיוטה, במקביל הביטוח הלאומי, אני בטוח שהוא יעשה - - -      

דוד ביטן: מה זה ינחה? אבל הם שמים פס על ההנחיות שלו

עומר רחמים: לא, על השר הזה לא שמים פס

דוד ביטן: בחייך, חמש שנים הם מגלגלים את זה, מספיק כבר

דוד ביטן:  מה הבעיה עם האוצר? הרי אם הם ישימו את זה אפשר לאחד את החוק הזה

עומר רחמים: אין בעיה עם האוצר

עומר רחמים:  לכן הצעתי היא, מכיוון שיש פה סכום מאוד גדול מנגד אז שר האוצר ינחה באופן מיידי להניח - - -      

שגית אפיק: אבל זה לא תקנות של משרד האוצר

עומר רחמים: לכן אמרתי, את הטיוטה, אם הביטוח הלאומי לא יכול מסיבות פרוצדורליות בתוך הבית שלו להעביר את זה אנחנו נעביר את הטיוטה אל הוועדה

עומר רחמים:  במקביל הביטוח הלאומי ינהל את הפרוצדורה הפנימית שלו והוועדה לא תתחיל לדון לפני שהתקנות האלה מאושרות בביטוח הלאומי

בן אבא: עורכת דין אפיק, זה בסוף מה שדרשתם

שגית אפיק: אז המוסד לביטוח לאומי יעביר את ההליך אצלם לצורך העברת התקנות בצורה רשמית ומסודרת יותר ואז יתחיל חבר הכנסת אייכלר, יושב ראש הוועדה, בדיונים בנושא הזה

שרון ניר: אבל זה לא יהיה במעמד של טיוטה, זה יהיה תקנות

אופיר כץ: הדיון לא יתחיל

שגית אפיק: הדיון לא יתחיל, זה הסיכום שמתקבל בוועדת הכנסת

אופיר כץ: הוא יכול בלי יועצת משפטית?      

שגית אפיק: יש סיכום לפרוטוקול

אופיר כץ: היא לא תיכנס

שגית אפיק: היא לא תיכנס

דוד ביטן: שמת סנקציה שלא תופסת

שגית אפיק: אין לי סנקציה אחרת

דוד ביטן: נעשה את זה ככה, שאם הם לא מביאים את התקנות גם החוק הזה מתבטל וגם עוד משהו ש - - -      

שגית אפיק: המס על מטרו

שגית אפיק:  אם השר מנחה אותם הם יכולים להביא עד יום ראשון את התקנות, לפני שאנחנו מניחים את הודעת הפיצול במליאה? הוא אמר שהתקנות מוכנות

יוסף פולסקי: התקנות כתקנות, כנייר, הן מוכנות

יוסף פולסקי:  אני אסביר

בן אבא: אנחנו נשמח לעשות את זה באופן יותר רציני מאשר להעביר - - -     

שגית אפיק: אומר חבר הכנסת ביטן שאין לנו, כמו שאמרתי כבר, סנקציות עליכם על הפרה כזאת, יחד עם זאת יש פה הצעת חוק הסדרים באמת כבדת משקל ונאמר כאן כבר קודם שלא יהיו פיצולים בהמשך הדרך

שגית אפיק:  אני באמת חושבת שבמקרה הזה לא חמש שנים, אלא יומיים וחצי, זה נראה לי זמן סביר

תמר לוי בונה: אנחנו נעשה את זה הכי מהר שאנחנו מסוגלים

נעמה לזימי: אז בינתיים לא מצביעים על זה או מה?      

יוראי להב-הרצנו: בוא נצביע לפצל

שגית אפיק: אני חושבת שזה כן יכול להיות מקרה חריג שאם הם לא יביאו תקנות תוכל לפצל את הסעיף הזה

אופיר כץ: אני לא רוצה לפצל

עומר רחמים: יש לכם סנקציה, בזה שהוועדה לא דנה לפני

שגית אפיק: אין, זה הולך, הסעיף ימות

שגית אפיק:  ככל שלא יהיו תקנות ועדת העבודה והרווחה לא תקיים דיון בעניין הזה

שגית אפיק:  טיוטת תקנות שעברה את כל מוסדות המועצת במוסד לביטוח לאומי

יוסף פולסקי: מִנהלת והשר המפקח בביטוח הלאומי

תמר לוי בונה: עורכת הדין אפיק, כל פעם הנוסח משתנה

תמר לוי בונה:  למרות שזה היה לנו קשה בגלל כל הפרוצדורה עשינו פה את מה שביקשת

שגית אפיק: אנחנו צריכים לעשות הצעת חוק בת 610 עמודים ב-20 ימים, נראה לי שלכתוב טיוטת תקנות זה מעט פשוט יותר

יוסף פולסקי: התקנות הן של שר העבודה

ינון אזולאי: נו, מה הבעיה שלך, עם שר העבודה?      

יוסף פולסקי: אין לי שום בעיה, חלילה, עם שר העבודה

ינון אזולאי: תגיד שהבעיה שלך עם שר העבודה, נפתור את זה עכשיו

דוד ביטן: מי זה שר העבודה? כל פעם הוא מתחלף

ינון אזולאי: לא, זה יואב בן צור

אופיר כץ: אנחנו מקריאים

שגית אפיק: אנחנו בנושא מספר 11, סעיפים 15(2) ו-20(א), עובר לוועדת העבודה והרווחה כחלק מהצעת חוק ההסדרים, הדיונים יתחילו בוועדה רק לאחר העברת טיוטת תקנות רשמית מהמוסד לביטוח לאומי

אופיר כץ: מי בעד? חמישה

אופיר כץ:  מי נגד? שניים

אופיר כץ: אושר

יוראי להב-הרצנו: רביזיה

אופיר כץ: כלכלה עכשיו, שגית

שגית אפיק: נושא מספר 49, עמוד 22

שגית אפיק:  חוק הגנת הצומח

גל ברנס: מוצע יחד עם משרד החקלאות להביא הצעת חוק שמטרתה לעשות תיקון ברגולציה הקיימת להגנת הצומח, הרגולציה הזאת עוסקת בכללי היבוא של ישראל לפירות וירקות כך שנוכל להרחיב את היבוא לישראל של פירות וירקות, כך שיהיו לנו פירות וירקות כל השנה ולא רק בעונות מסוימות וגם יירד מחירם ויוזל פה יוקר המחיה בענף מאוד משמעותי לצרכן

אופיר כץ: אפשר להצביע? למישהו יש הערות?      

נעמה לזימי: לא

נעמה לזימי:  אתם בעד?      

שרון ניר: איזה יופי שהם בעד

ינון אזולאי: אני מסביר, ידעתי שזו תהיה השאלה שלך

ינון אזולאי:  בפעם שעברה אנחנו היינו נגד, אתמול עשיתי שיחה בעניין עם אותם אלה החקלאים שבגינם התנגדנו וגם הגשתי, אם אתם זוכרים, את ההתנגדות במליאה, והם אמרו שהם הגיעו להבנות ואנחנו יכולים להצביע על זה

ינון אזולאי:  זה מה שאמרו לי ולכן אני מצביע

דוד ביטן: החוק הזה, שנים מתעסקים משרד החקלאות ומשרד האוצר והפעם משרד החקלאות עשה את התיקונים הדרושים והחוק הזה הוא בסדר גמור, הוא יהיה בסדר גם בסוף

דוד ביטן:  לדעתי אתם יכולים לתמוך בו בלב שלם

שגית אפיק: זה סעיף 86 להצעת חוק התכנית הכלכלית, נושא מספר 49, חוק הגנת הצומח, יבוא פירות וירקות, לוועדת הכלכלה, נשאר בהצעת החוק

אופיר כץ: מי בעד? שבעה בעד, מי נגד? מי נמנע? אם כך הסעיף אושר, במסגרת חוק ההסדרים, יועבר לוועדת הכלכלה

אופיר כץ: אושר

נעמה לזימי: רביזיה

שגית אפיק: נושא מספר 52, עמוד 24

אופיר כץ: מי מציג? ייעול הליכי התכנון בוועדה המחוזית

שגית אפיק: כולם הוסברו, אפשר להצביע על 52, 53, 54

שגית אפיק:  היו לגביהם להבנתי הסכמה בוועדה שזה נשאר בהצעת החוק בוועדת פנים

שגית אפיק:       נושא מספר 52, אני אגיד את הסעיפים, 89(1), 89(2), 89(4), 89(6) ו-91, ייעול הליכי תכנון בוועדה מחוזית

אופיר כץ: מי בעד?     

יוראי להב-הרצנו: אפשר להציג את זה, בבקשה?     

אופיר כץ: דיברנו על זה, חזרנו לזה להצבעה

אופיר כץ:  שישה

אופיר כץ:  מי נגד? מי נמנע? הסעיף אושר, יועבר במסגרת חוק ההסדרים לוועדת הפנים

אופיר כץ: אושר

שגית אפיק: נושא 53, סעיף 89(7), תיקון לחוק התכנון והבנייה, ערר ברשות

שגית אפיק:  ועדת פנים, במסגרת חוק תכנית כלכלית

אופיר כץ: מי בעד? חמישה

אופיר כץ:  מי נגד? מי נמנע? הסעיף אושר, יועבר במסגרת חוק ההסדרים לוועדת הפנים

אופיר כץ: אושר

שגית אפיק: נושא 54

שגית אפיק:  89(8), 89(9), 89(17), הצעת מימוש ההיתרים, תיקון לחוק התכנון והבנייה, פנים, נשאר

אופיר כץ: מי בעד? מי נגד? מי נמנע? חמישה בעד, אם כך הסעיף אושר ויועבר לוועדת הפנים במסגרת חוק ההסדרים

אופיר כץ: אושר

שגית אפיק: נושא 55, לא קיימנו דיון

נעמה לזימי: אמרנו לפצל

נעמה לזימי:  בעיניי היה צריך גם לפצל את 54

יוראי להב-הרצנו: גם בעיניי

שגית אפיק: זה הסדר שחוקק בחוק ההסדרים הקודם

שגית אפיק:  עדיין לא יושם, מבקשים להרחיב אותו

יוראי להב-הרצנו: ולכן צריך להיות מפוצל, כי אם הוא עדיין לא יושם - - -     

נעמה לזימי: זה מחליף את הרשויות

נעמה לזימי:  גם בממ"מ אומרים את הדבר הזה

נעמה לזימי:  אתם אומרים שהחוק לא בשל

יפתח עשהאל: הסיבה שהחוק הזה היה גם בחוק הקודם ופה זה לא מקצה שיפורים של ההסדרים הקודם, זה לא משהו שהגיע לכנסת, הכנסת שינתה אותו ואנחנו עכשיו מבקשים אותו שוב

יוראי להב-הרצנו: אבל הוא עדיין לא יושם

נעמה לזימי: יש פה הרבה דברים שלא ברורים, זה מוגזם

יפתח עשהאל: מה לא ברור?      

נעמה לזימי: באמת, יש דברים שצריך לפצל מחוק ההסדרים, אי אפשר לשים את הכול בבת אחת

יפתח עשהאל: אנחנו רוצים לקצר את תהליכי הוצאת היתרים שהם היום הכי ארוכים בכל מדינות ה-OECD

יוראי להב-הרצנו: אז למה לא יישמתם את החוק - - -     

דוד ביטן: חבר'ה, אין לכם מה לדאוג, בסוף שום דבר לא מקוצר

יוראי להב-הרצנו: לא, אבל הם לא יישמו את החוק הזה, אז עכשיו הם מבקשים להרחיב אותו?      

יפתח עשהאל: מה זאת אומרת לא יושם? החוק הזה יושם, הותקנו תקנות, כבר הוגשו בקשות ל - - -     

יוראי להב-הרצנו: אם הוא יושם בוא שתף אותי בניסיון בשטח, לקחים מהחוק שכבר יושם

נעמה לזימי: זה החוק שאומר על היועץ החיצוני?      

יפתח עשהאל: לא

שגית אפיק: זה המורשה להיתר

שגית אפיק:  תסביר גם את 56 ואז נראה מה פחות בשל מביניהם

נעמה לזימי: לא, שניהם לא בשלים, אבל בכל זאת

יוראי להב-הרצנו: את עושה משפט שלמה, אני לא מבין

שגית אפיק: אני רוצה לבדוק את שניהם, אולי שניהם לא בשלים

שגית אפיק:  זה יהיה מפתיע

נעמה לזימי: שגית, לא יכול להיות שכמה שהם יגידו לך לא לא לא לא לא לא ואז אנחנו - - -      

שגית אפיק: אבל בינתיים לא הוצבע

נעמה לזימי: זה לא צורה, לא עושים כאילו מי אומר יותר

נעמה לזימי:  זה לא סביר שיש כאן המלצה לפצל פעם אחר פעם, כולם באוצר יוצאים נגד ומתישים אותנו ואנחנו חוזרים בנו

יוראי להב-הרצנו: ביטן, ב-55, אם החוק מיושם כמו שהם אומרים שישתפו אותנו בלקחים שלו, מה צריך לשפר, מה צריך לתקן

יוראי להב-הרצנו:  הם מבקשים עכשיו להרחיב, על בסיס מה זה?      

דוד ביטן: אתה לא מבין שבסוף הליכי הרישוי בישראל אף פעם כמעט לא מתקצרים

יפתח עשהאל: אבל דווקא פה, חבר הכנסת ביטן, הרעיון בא להגיד שיש סמכות מקבילה לרשות המקומית, שיהיה מורשה להיתר שיוכל לקבל תיק מידע מהרשות המקומית ומרגע שהוא מקבל את תיק המידע הוא יוכל להוציא היתר עבור היזם בלי עכשיו להיתקע עם הרשות המקומית לנצח

דוד ביטן: אני מאחל לכם הצלחה

יפתח עשהאל: ברמה העקרונית הדבר הזה גם מוסכם על השלטון המקומי, יש דיון שאנחנו צריכים לדייק לגבי תחילת המועד, זה ידויק בוועדה

דוד ביטן: בסדר, אתה יודע מה קורה בשטח

יפתח עשהאל: זה בדיוק בעיניי הבעיה לפתור את מה שקורה בשטח כי לצערי היום בוועדות בהיתרים אנחנו באמת נתקעים בעיריות ולא מצליחים לפתור ולייעל את התהליך וזה לעשות הליך מקביל בשביל בדיוק לא להיות תקועים בכל המקומות שאנחנו היום תקועים בהם

יפתח עשהאל:  ניסינו לקצר שם זמנים ולתחום לוחות זמנים, זה לא עבד, לצערי, וזה בדיוק המהלך שאמור להשלים ולמצוא לזה פתרון

נעמה לזימי: זה לא רק זה

נעמה לזימי:  באמת אלה דברים שצריך להסדיר אותם כמו שצריך גם בחקיקה רגילה וגם בצורה מהירה, אבל לא בלחץ הזה

אופיר כץ: אני חושב ש-55 הוא באמת –      

שגית אפיק: לפיצול, אנחנו המלצנו לפצל

אופיר כץ: במקרה הזה אני מסכים

אופיר כץ:  56 זה גם בעיה

נעמה לזימי: הדברים האלה, צריכים לדון בהם במשורה, זה לא ככה

יוראי להב-הרצנו: אבל אם אתם מנהלים דיון בואו כולנו נקשיב לו

שגית אפיק: אני רק רוצה להגיד משהו אחד

שגית אפיק:  230 עמודים ב-20 ימים - - -      

נעמה לזימי: אתם עושים פה מהפכה תכנונית, אין לה השלכה תקציבית ומצפים גם שנעביר את זה, זה לא מטרת חוק הסדרים

יפתח עשהאל: לקצר את הליכי רישוי הבנייה, להוזיל את המחירים של דירות חדשות, זה בעיניי מטרה מספיק ראויה לחוק ההסדרים

נעמה לזימי: אתה יכול להגיד להוזיל ולהשתמש בטרמינולוגיה, אתה מייצר כאן אובדן ודאות כי בסופו של דבר אתה תייצר פה תהליכים שיעבדו לא נכון בירוקרטית

אופיר כץ: איך אתה מקצר אם אתה אומר שההסדר הזה היה בחוק ההסדרים הקודם ולא קרה שום דבר?      

שגית אפיק: ולא יושם

אופיר כץ: ובטח גם לפני שנתיים אמרת אנחנו באים להוזיל והבאת אמירות פופוליסטיות כלפי חברי כנסת

שגית אפיק: כמה היתרים למורשי היתר יצאו? אני רוצה לדעת

שגית אפיק:  כמה היתרים למורשי היתר יצאו מאז חוק ההסדרים הקודם?      

יפתח עשהאל: עוד לא יצאו היתרים כי לוקח זמן להוציא היתרים

אופיר כץ: אז למה אתה אומר לחברת הכנסת: אנחנו באים להוזיל מחירי דיור

אופיר כץ:  זו באמת אמירה פופוליסטית כשבפועל מחוק ההסדרים הקודם לא עשיתם עם זה שום דבר

אופיר כץ:  אחד לא הוצאתם

אופיר כץ:  אז אתה יכול לבוא ולדבר גבוהה גבוהה על הוזלה, מבחינת הביצוע נכשלתם

יפתח עשהאל: בחוק ההסדרים הקודם היה צריך גם להתקין תקנות בשביל שזה ייכנס לפועל

יפתח עשהאל:  לקח זמן, הותקנו תקנות והדבר הזה נכנס לפני כמה חודשים

יפתח עשהאל:  מאז כבר כמה רשויות מקומיות החליטו שהם רוצות להיכנס למודל הוולונטרי

שגית אפיק: מתי נכנסו התקנות לתוקף?      

יפתח עשהאל: לפני שלושה חודשים

שגית אפיק: אז לא כדאי שנראה אם יש ניסיון שהצטבר בשטח כדי לראות אם זה עובד לפני שאנחנו מרחיבים את זה הלאה והלאה?      

יפתח עשהאל: בהגדרה הדבר הזה יכול לעבוד

שגית אפיק: אני רוצה להגיד לכם משהו, השיטה הזאת שמעבירים משהו בחוק הסדרים ולוקח שנה וחצי, או להביא תקנות לגביו, או להתחיל ליישם אותו בכלל, או לגלות שהוא לא אפוי ולא בשל ואי אפשר ליישם אותו, היא לא שיטה נכונה כשאתם מביאים הצעת חוק הסדרים כל כך גדולה

שגית אפיק:  אם הייתם מביאים הצעת חוק הסדרים קטנה והייתם באמת מארגנים לכם נושאים לפיילוט עתידי זה עניין אחר, אבל אנחנו לא נמצאים שם

יפתח עשהאל: בעולם שבחוק ההסדרים הקודם היינו מעבירים רישוי עצמי חובה והכנסת הייתה באה ומשנה את זה, את צודקת במאה אחוז, אז צריך לחכות ולראות, זה לא האירוע שהיה פה

שגית אפיק: אבל, שוב, אתה מעביר לוועדת הפנים, אתה מעמיס על ועדת הפנים נושאים רבים, עוד לא הגענו לתשתיות הלאומיות שעוברות אליה

יפתח עשהאל: אבל, עורכת דין אפיק, אם ועדת הפנים לא תספיק לדון בזה אז הנושא הזה לא יחוקק, או נושאים אחרים בוועדת הפנים

ינון אזולאי: אבל למה לך, זה יהיה במקום דברים אחרים ואז מה יהיה?      

שגית אפיק: אני רוצה להגיד לך, לי יש תפקיד קבוע בחוק, התפקיד שלי הוא להבטיח את הליך החקיקה בכנסת

שגית אפיק:  אני לא יודעת להבטיח את הליך החקיקה בכנסת, מראש אני אומרת את זה, כשאתה מעביר 230 עמודים לוועדה ומצפה ממנה להעביר אותם ב-20 ימים

שגית אפיק:  אני לא יודעת לעשות את זה

יפתח עשהאל: אנחנו מבינים את זה ולכן - - -      

אופיר כץ: לא, אני את הסיכום המוגזם הזה לא מוכן, אני לא מוכן שהכול ייפול גם על עומר

משה סולומון: אני מבקשת לחדד ולדייק את הדברים שנאמרו על ידי נציג משרד האוצר

משה סולומון:  בחוק ההסדרים האחרון הצעת משרד האוצר הייתה חובה לכל הרשויות המקומיות

משה סולומון:  במסגרת דיון והידברות איתנו, תוך כדי ליבון בוועדת הפנים והגנת הסביבה הדבר הזה הפך להיות לוולונטרי

יפתח עשהאל: לא, לא, לא

משה סולומון: הדבר הזה הפך להיות לוולונטרי, אפשר לראות את זה בנוסח הכחול לעומת הנוסח שבסופו של דבר עבר בוועדה

שגית אפיק: ועכשיו אתם מבקשים שזה יהיה חובה שוב? זאת אומרת זלזול נוסף בוועדה

אופיר כץ: טוב, תקריאי

שגית אפיק: נושא מספר 55

שגית אפיק:  סעיפים 89(10), (11), (12), (13) ו-(14), האצת הליך הרישוי

אופיר כץ: אנחנו נפצל את זה לוועדת הפנים והגנת הסביבה

אופיר כץ:  מי בעד? שבעה בעד, מי נגד? מי נמנע

אופיר כץ:  הסעיף יפוצל לוועדת הפנים והגנת הסביבה

אופיר כץ: אושר

צבי ידידיה סוכות: רביזיה

יוראי להב-הרצנו: אפשר להעיר לנציג משרד האוצר, שכשהוא עונה לחברי כנסת, החוק לא יושם, אין שום תוצרים ממנו ואם תמשיכו בהתנהלות הזאת תפגשו אותנו גם בוועדת הפנים

אופיר כץ: נושא 56

דוד ביטן: מחירי הדירות לא יירדו בגלל החוק הזה

יפתח עשהאל: סעיף 56 מבקש לתת סמכות לשר הפנים להכריז על רשות רישוי מקומית שלא ממלאת את תפקידה ואז שההיתרים ייצאו ברשות רישוי ארצית

דוד ביטן: אתה יודע מה זה להוציא היתר ברשות ארצית? אתה רציני? מילא היית אומר תקימו ועדה מיוחדת שתיתן, אני מבין, בארצי אתה רוצה להגיש היתר רגיל?      

יפתח עשהאל: כן

יפתח עשהאל:  אני אומר עוד פעם - - -     

דוד ביטן: אתם לא רציניים

דוד ביטן:  תיתנו את הסמכות, אין בעיה

יפתח עשהאל: זה הרעיון דרך אגב

יפתח עשהאל:  אני רוצה להגיד, הרעיון פה הוא לא להתחיל לעשות את זה לכל הרשויות, ממש לא, מבחינתנו דרך המלך שההיתרים ייצאו אך ורק ברשויות המקומיות

יפתח עשהאל:  הרעיון לבוא ולהגיד אם יש רשות ספציפית שמתנהלת בצורה לא סבירה ותוקעת היתרים מסיבות לא ענייניות, אז במקרים האלה יוכל שר הפנים להכריז עליהם כרשות בעייתית ואז, רק במקרים הנקודתיים האלה, ההיתרים ייצאו ברשות רישוי ארצית

שרון ניר: אני מבקשת לשאול שאלת הבהרה

שרון ניר:  הדיון הוא סופר ראוי, צריך לפשט את תהליך הוצאת ההיתרים, אנחנו איתכם, אבל למה זה עכשיו מזדנב לחוק ההסדרים ולא עשו על זה דיון מסודר בוועדה?      

נעמה לזימי: ואין השפעה תקציבית ישירה

נעמה לזימי:  פעם אחר פעם זה משהו שלא קשור ולא צריך לעמוד בחוק הסדרים ופשוט מהפכות תכנוניות שמשפיעות שנים קדימה, שאמורות לעבור בוועדות בצורה מסודרת, ארוכת טווח, ועם החברה האזרחית ועם גורמים מסוימים

שרון ניר: נכון, זה הסיפור, כי לגמרי המטרה ראויה

יפתח עשהאל: כלים שיאפשרו קיצור זמני היתרי הבנייה

שרון ניר: נו, אז למה זה לא נדון בצורה מסודרת עם כל הנוגעים בדבר, עם הרשויות המקומיות?      

יפתח עשהאל: ברור שזה יידון, זה יידון בוועדת הפנים בצורה מסודרת

ינון אזולאי: אתה באמת מאמין במה שאתה אומר?      

נעמה לזימי: לא, הוא לא, הוא אומר לך מה שהוא צריך להגיד, נו מה?      

ינון אזולאי: יושב ראש הוועדה בעצמו אומר שהוא לא יספיק

דוד ביטן: אבל אתה חבר בעוד ועדות, מה תעשה?      

אופיר כץ: לא, יעקב אשר אומר

ינון אזולאי: הוא בעצמו אומר שהוא לא מספיק, איך אתם חושבים להביא? יש לכם מראש עניין להכשיל את זה? אז לנו יש מראש עניין - - -     

נעמה לזימי: לא, ינון, להאיץ את זה

אופיר כץ: זה לא יואץ, זה חוק שלא יתקדם לשום מקום

ינון אזולאי: שתבינו שזה לא איזה משהו שמעבירים לכנסת כמו איזה חותמת גומי

יפתח עשהאל: לא, אבל יש תיקונים שהם גם קצרים, שהם יכולים - - -     

אופיר כץ: בסוף זה 230 עמודים

ינון אזולאי: אתה יודע מה אתה מזכיר לי? כשאני בא לאוצר ואני אומר להם תשמעו, זה רק עשרה מיליון, זה רק 20 מיליון, הם אומרים לי: עשר, 20, 50, בסוף אתה מגיע למיליארדים

ינון אזולאי:  אז זה רק פה יום אחד, פה חצי יום, זה יומיים והגעת לכמה חודשים

ינון אזולאי:  חבר'ה, אתם מנהלים את המשרד שלכם, תנו פה לנהל את הכנסת, תפסיקו עם המשחק הזה

יפתח עשהאל: אנחנו מבינים שיכול להיות מצב, ואמר את זה עומר פה - - -     

ינון אזולאי: זה שאתם מבינים זה לא עוזר, אנחנו גם לא רוצים להתבזות

ינון אזולאי:  אנחנו כחברי כנסת רוצים לדעת שמה שאנחנו מביאים אנחנו גם מחוקקים

ינון אזולאי:  מה שלא, אנחנו לא מביאים ולא מחוקקים

ינון אזולאי:  אל תעמידו אותנו במצב לא נעים ובמצב לא טוב, אנחנו יודעים מה אנחנו עושים

נעמה לזימי: ואל תלחצו לתקתק דברים שהם משפיעים אחר כך שנים קדימה

אופיר כץ: אני מעדיף להעביר את זה ושהם יראו איך זה נשאר ולא מתקדם ונעלם

אופיר כץ:  אני מעביר את זה, תראי שזה לא יקודם

שרון ניר: אופיר, שאלת תם, אולי בגלל שאני פעם ראשונה עוסקת בדברים האלה

שרון ניר:  זו באמת מטרה ראויה, אז איך מחלצים את הפלונטר הזה? ברמה העקרונית זו מטרה ראויה

קריאה: אבל, עומר, אין לזה נגיעה תקציבית

קריאה:  אתם מגזימים

אופיר כץ: אנחנו נשאיר בוועדה והנה יש פרוטוקול שרושם, החוק הזה, הוא לא יספיק לגעת בו ותצטרכו להביא אותו מחדש

יוראי להב-הרצנו: למה לא לפצל אותו?      

שגית אפיק: סעיף 89(15) ו-(16), תיקון לחוק התכנון והבנייה, הכרזה על רשות רישוי שאינה ממלאת את תפקידה בתחום ההיתרים

שגית אפיק:  נושא 56 בטבלה

שגית אפיק:  להעביר לפנים, נשאר בחוק ההסדרים

אופיר כץ: מי בעד? מי נגד? אחד מי נמנע? אין

אופיר כץ:  החוק יועבר לוועדת הפנים במסגרת חוק ההסדרים

אופיר כץ: בעד – 5 

אופיר כץ: נמנעים – אין אושר

יוראי להב-הרצנו: רביזיה

אופיר כץ: על מה רביזיה?      

ינון אזולאי: לא פיצלנו

שגית אפיק: זה נשאר, למה רביזיה?      

יוראי להב-הרצנו: כי אני רוצה לפצל את זה

אופיר כץ: אני מצטרף

ינון אזולאי: יש מצב שברביזיה תצליח

יוראי להב-הרצנו: אני נחוש

שגית אפיק: נושא 57

יפתח עשהאל: מדובר ברפורמה תכנונית שהיא חלק מהרפורמה הגדולה בשוק השכירות שהובאה לכנסת

יפתח עשהאל:  עיקר הרפורמה פה זה רפורמה תכנונית שהמטרה שלה להביא מודלים של multi families, של build for rent מי שמכיר מבריטניה, של מתחמי השכרה מאירופה לישראל, ועדות תכנון, זה הגיע מהשטח של ועדות תכנון שמעוניינות לקבוע עניין של בעלוּת אחודה, פרויקט שמיום התכנון שלו כבר תכננו אותו להשכרה לצמיתות, פרויקט שמתוכנן בצפיפות עם דירות קטנות, עם תמהיל, גם לזוגות צעירים וגם למשפחות, ומאוד חשוב גם עם חוזים ארוכי טווח

נעמה לזימי: גם זה פה לצמיתות?      

יפתח עשהאל: זה פה לצמיתות, כן

נעמה לזימי: יפה

יפתח עשהאל: זאת אומרת התכנון פה לא מאפשר בעלות נפרדת, אלא זה ממש בניין שמנוהל בבעלות אחת

יפתח עשהאל:  התחזוקה שלו ראויה, זה לטווח ארוך

יפתח עשהאל:  זה מה שמבקשים פה

ינון אזולאי: למה אתה לא עושה את זה כמו בקרן ריט, שכל 15 שנה אפשר למכור את זה? הרי מה התכלית? שלא ייתקעו עם דירות ישנות

ינון אזולאי:  כשאתה אומר לצמיתות אז אותם השוכרים יכולים להישאר שם והדירות אף פעם לא יחודשו

ינון אזולאי:  כשאתה נותן לו אפשרות למכור אתה מחדש לו את הדירות מדי פעם

נעמה לזימי: ינון, יש מודלים מגוונים של שכירות ארוכת טווח

נעמה לזימי:  המודלים של 40 שנה עד צמיתות הם גם דבר שמתפתח וקורה ונותן גם ודאות מאוד גבוהה לאנשים שלא תהיה להם דירה בבעלות

ינון אזולאי: אני מבין, אבל הבעיה שכשאת לא נותנת לו – אם היית אומרת לו שהוא יכול למכור ולקנות ואז אותו דייר יעבור למקום החדש אז זה יכול לעניין

ינון אזולאי:  כשאת אומרת שהוא נשאר 40 שנה באותה דירה, את אמרת בעצמך באיזה אזור את גרה, תסתכלי מצד ימין, תראי שם את האנשים שהם - - -      

נעמה לזימי: כן, אבל הבנייה היום היא בסטנדרטים אחרים

ינון אזולאי: כן, אבל בעוד 40 שנה הסטנדרטים יהיו אחרים, בעוד 20 שנה הסטנדרטים יהיו אחרים

נעמה לזימי: אז השאלה אם זה צריך להיות בחוק הסדרים, או לייצר אופציית יציאה או כל מיני מנגנונים שמשאירים את הצמיתות כי אנשים רוצים להיות בבית אחד ובלי כל המעברים האלה שלא פעם מייקרים להם בעשרות אחוזים את שכר הדירה כשהשכר בישראל לא ממש עולה

יפתח עשהאל: אני רוצה גם לחדד

יפתח עשהאל:  הכוונה פה, מה ששונה, גם דיברנו על זה בחוק ההסדרים הקודם, זה הבעלות, מי הבעלים של הבניין

יפתח עשהאל:  אתה מדבר על הבניין עצמו

ינון אזולאי: פה מי הבעלים?     

יפתח עשהאל: פה כל אחד יכול, גם אפשר להעביר ידיים תוך כדי, אין לי בעיה

ינון אזולאי: כל דייר יכול לקנות דירה ושזה יהיה שלו?      

יפתח עשהאל: לא, זה בניין שלעד יהיה כבאלק

יפתח עשהאל:  אפשר אותו תמיד כבניין, ומה הסיבה? השוני פה זה תכנוני, זה בניין שממש מתוכנן - - -      

ינון אזולאי: אתה נותן לו פה הטבה?      

יפתח עשהאל: אני נותן לו פה בעיקר זכויות בנייה, אני מגדיר לוועדה מתי היא יכולה לקבוע את זה, אני מאפשר לה לקבוע את זה ומגדיר מתי היא יכולה לקבוע את זה

ינון אזולאי: מה עם הסיפור של ערבות מדינה בדירות להשכיר?      

יפתח עשהאל: זה נושא אחר, זה נושא המיסוי והמימון

ינון אזולאי: לא ראיתי שהבאתם איזה משהו בחוק ההסדרים בנושא

יפתח עשהאל: לא

נעמה לזימי: מה את אומרת, שגית?     

שגית אפיק: אנחנו כתבנו שמדובר בהסדר מורכב שיש בו שאלות גם של זכות הקניין, גם שאלות תכנוניות

שגית אפיק:  אני בכלל לא חושבת שזה מובן מאליו שזה צריך להיות במסגרת הצעת חוק הסדרים

נעמה לזימי: למרות שאני בעד הדבר הזה

שגית אפיק: נכון, ההצעה כשלעצמה היא חיובית, המטרה היא חיובית, אין ספק

נעמה לזימי: הכרחית אפילו

יפתח עשהאל: פה הנושא הוא תכנוני

יפתח עשהאל:  עשינו עבודה מאוד גדולה שהובילה - - -      

ינון אזולאי: מה ששאלתי אותך

יפתח עשהאל: לגבי ערבות מדינה, הייתה על זה בחינה בחשב הכללי, הוא המליץ לא לבצע את המהלך הזה, הוא המליץ על מהלכים אחרים שאנחנו מביאים את זה פה, כל מיני מהלכים של קרנות ריט, דיברנו על זה מוקדם יותר בדיון

יפתח עשהאל:  החלק הזה הוא ממש התכנוני

יפתח עשהאל:  אני רק אגיד, הממשלה ערכה תדריך תכנון להשכרה שאומץ על ידי הממשלה בהחלטה על חוק ההסדרים, תדריך מאוד משמעותי שעושה הפיכה לגמרי באיך מתכננים היום בניינים להשכרה בישראל, הוא אומץ בכל מיני מודלים בעולם, מאוד מוצלחים

יפתח עשהאל:  המטרה פה זה ליישם את זה, ברגע שהמוצר עצמו הוא להשכרה אנחנו חייבים לגבות את זה גם ברגולציה שאנחנו מציעים פה בחוק

נעמה לזימי: ינון, זה טוב ברמת העיקרון, פשוט מורכב אולי לחוק ההסדרים, אבל זו אחלה רפורמה

שגית אפיק: נכון

ינון אזולאי: אז בואו נעביר את זה לוועדה, שם זה יתמסמס

ינון אזולאי:  זה גם הולך לפנים?      

אופיר כץ: כן

שגית אפיק: כן, זה הולך לפנים

שגית אפיק:  המסלול של פיצול, עומר, בגלל שיש רצון להעביר את זה - - -      

נעמה לזימי: עומר, זה משהו שאנחנו יכולים להצביע עליו כאופוזיציה

ינון אזולאי: עומר, שתבין, זה דבר טוב, זה דבר מעולה

שגית אפיק: זו טעות מצדכם לא לפצל

שגית אפיק:  יש פה דבר חיובי

נעמה לזימי: עומר, זה מהמקומות שאנחנו נצביע איתכם, אני אומרת אמיתי, זה החלום שלי, שנה שעברה דיברתי שנה שלמה על השכירות לצמיתות

עומר רחמים: חברת הכנסת לזימי, א', האחדות שיש פה מרגשת לקראת פסח וימי התשועה

נעמה לזימי: תיכף יגיעו דברים שפחות תהיה בהם אחדות

עומר רחמים: יש גרם של אחדות, ניקח אותו פה

עומר רחמים:  לגופו של עניין - - -     

שגית אפיק: אתם מעדיפים לנהל סיכונים

עומר רחמים: נכון

שגית אפיק: אנחנו בנושא מספר 57, סעיף 92, תכנון ייעודי לפרויקטים להשכרה ארוכת טווח, תיקון לחוק התכנון והבנייה, נשאר כחלק מהצעת חוק ההסדרים, עובר לוועדת הפנים כחלק מהתכנית לניהול סיכונים של משרד האוצר

אופיר כץ: מי בעד ניהול הסיכונים של משרד האוצר? שישה בעד

אופיר כץ:  מי נגד? אחד

אופיר כץ:  מי נמנע? אם כך יועבר לוועדת הפנים במסגרת חוק ההסדרים

אופיר כץ: בעד – 6 

אופיר כץ: נמנעים – אין אושר

ינון אזולאי: יש הרגשה שאתם רוצים להראות שהבאתם דברים טובים ותגידו: אנחנו בסדר, בסוף אתם לא הייתם בסדר, חברי הכנסת לא בסדר, לא העבירו את זה

נעמה לזימי: אני חותמת על הרפורמה של יפתח

ינון אזולאי: ואתה יודע מה? אם יעקב אשר ישמע לעצתי, שיתחיל עם הדברים האלה הטובים

אופיר כץ: ואחרי זה ה-600 מיליון

ינון אזולאי: ובוא נראה אותם אחרי זה מסתדרים עם זה

ינון אזולאי:  אתם סתם ממסמסים דברים טובים

עומר רחמים: אני שומר את הווידאו האלה

ינון אזולאי: תשמור, בטח שתשמור, נעשה לכם מצגת, רק תזמינו אותנו לאוצר

שגית אפיק: אנחנו עוברים לסעיף 74, כלכלה, עמוד 32

אופיר כץ: רישיון יבוא ממשרד התחבורה לכלי רכב המיועדים לשימוש במשרד ממשלתי

תמר לוי בונה: מינהל הרכב הממשלתי אחראי על רכישה ותפעול הרכבים בצי הממשלתי, זה 15,000 כלי רכב בערך

תמר לוי בונה:  יש היום איסור בחוק למינהל הרכב לייבא באופן ישיר מיצרני הרכב העולמיים, הוא צריך לעבור דרך יבואנים

תמר לוי בונה:  כיוון שמדובר בצי כל כך גדול של כלי רכב מוצע בהצעה הזאת לבטל את האיסור הזה ולאפשר למינהל הרכב הממשלתי לייבא באופן ישיר רכבים

תמר לוי בונה:  כמו כן יש פה לאקונה שמתוקנת, שזה מינהל הרכב ולא מינהל הרכש, כמו שכתוב היום בחוק, אבל הדבר המשמעותי יותר זה שלא יצטרכו לעבור דרך יבואן

ינון אזולאי: יהיה גם יותר זול בעלויות וגם מבחינת הפרוצדורה

תמר לוי בונה: נכון

אופיר כץ: שגית, את רוצה להקריא את הסעיף?      

שגית אפיק: סעיף 96(1) חוק רישוי שירותים ומקצועות בענף הרכב, עובר לוועדת הכלכלה כחלק מהצעת חוק התכנית הכלכלית

ינון אזולאי: אגב, כמה עלות זה יחסוך למדינה?     

תמר לוי בונה: אני חושבת שהם עוד לא יודעים

אופיר כץ: מי בעד? שלושה

אופיר כץ:  מי נגד? מי נמנע? אם כך יועבר לוועדת הכלכלה במסגרת חוק ההסדרים

אופיר כץ: אושר

שגית אפיק: נושא 75, סעיפים 96(2), 97, סיכום במשא ומתן המוקדם שזה יתפצל

שגית אפיק:  עובר לוועדת הכלכלה בהליך חקיקה רגיל

אופיר כץ: מי בעד? חמישה

אופיר כץ:  מי נגד? מי נמנע? יפוצל ויועבר לוועדת הכלכלה

אופיר כץ: אושר

שגית אפיק: נעבור להתייעלות כלכלית, נושא מספר 6, עמוד 36

אופיר כץ: מזמן לא העברנו משהו לפנים

יפתח עשהאל: דיברנו על זה גם מקודם, יש היום הטבות נורא משמעותיות לפרויקטים בפינוי בינוי, המטרה להחיל את ההטבות האלה גם על התחדשות בניינית, על תמ"א 38 פה ספציפית

יפתח עשהאל:  דיברנו על זה מקודם שעכשיו זה מוצר שאנחנו רוצים לקדם

שגית אפיק: פה זה ההטבות? ועדת הכספים מקבלת את ההטבות בנושא?      

יפתח עשהאל: כן

שגית אפיק: מה העלות שלהן?      

יפתח עשהאל: ההטבות בגובה של 500 מיליון שקל בשנה

שגית אפיק: פנים, סליחה

יפתח עשהאל: זה נושא שהיה עד כה בוועדת כספים, ההארכה האחרונה של - - -     

שגית אפיק: לא, זה תמיד היה בפנים

שגית אפיק:  תמ"א 38 היה תמיד בפנים

יפתח עשהאל: אלה נושאים בתוך התמ"א 38, אני חושב שנכון שזה יהיה בכספים

תמר לוי בונה: היועצת המשפטית, זה גם משהו שהזכרנו בשיחות המקדימות

שגית אפיק: אבל גם בשיחות המקדימות אמרנו שזה יהיה בפנים, נכון, תמר?      

תמר לוי בונה: אמרנו שנבדוק

שגית אפיק: אז לא סיימתם את הבדיקה? גם בדיקה לוקחת שנים?      

תמר לוי בונה: אמרנו שאת תבדקי

שגית אפיק: אז בדקתי

אופיר כץ: טוב, לא חזרתם, אז זה יישאר בפנים

יפתח עשהאל: לאור העומס - - -      

אופיר כץ: לא כדאי לך להגיד את זה

שגית אפיק: לאור העומס

ינון אזולאי: תגיד, לאור העומס במה? בוועדת הפנים? תגיד

ינון אזולאי:  תהיה אמיתי, תהיה הוגן, מה שרצית להגיד תגיד

ינון אזולאי:  מה? לאור העומס בוועדת הפנים

ינון אזולאי:  אבל זה אנחנו זועקים לכם כל היום

יפתח עשהאל: הטבות המס של תמ"א 38 נידונו בוועדת הכספים לפני כחודש

מתן יגל: אין מחלוקת שיש עומס על הפנים ולכן ההצעה שאפשר להעביר לוועדה אחרת כמו כספים, אז הצענו שאין בעיה להעביר את זה לכספים

שגית אפיק: אני אגלה לך סוד, ועדת הכספים עמוסה לא פחות מוועדת הפנים, אתה יודע למה? כי יש לה עוד חמש הצעות חוק, שני תקציבים, יש לה שלוש הצעות חוק חיצוניות של התאמות והתכנסויות ועוד עמודים רבים

מתן יגל: רצינו להקל

אופיר כץ: הם ממש מזלזלים באינטליגנציה שלנו, הא? רצינו להקל

שגית אפיק: סעיפים 8 עד 10, פנים והגנת הסביבה, תיקון לחוק מיסוי מקרקעין, תמ"א 38

שגית אפיק:  נושא מספר 6, נשאר בפנים במסגרת הצעת החוק

אופיר כץ: מי בעד? שישה בעד

אופיר כץ:  מי נגד? מי נמנע? החוק יעבור לוועדת הפנים במסגרת חוק ההסדרים

אופיר כץ: אושר

שגית אפיק: הצבענו את כל הכלכלה כשלא היית, ביטן

דוד ביטן: אני יכול ללכת?      

שגית אפיק: אני רק אוודא שעבר לך הכול

שגית אפיק:  יש לך די הרבה

קריאה: יש את 36 בכלכלה, עוד לא הצבענו

שגית אפיק: 73, אנחנו אולי ניתן מתנה למשרד האוצר, אחר כך בתמורה נפצל משהו אחר

שגית אפיק:  בבקשה

קריאה: אז אנחנו לא רוצים

שגית אפיק: אז אתם לא מעוניינים במתנה

שגית אפיק:  תיקון חוק המים, נושא מספר 73, בטבלה זה בעמוד 32

שגית אפיק:  אני אומר למה אני ביקשתי לפצל את זה במקור

שגית אפיק:  זו הייתה בקשה שלי במסגרת המשא ומתן

שגית אפיק:  מדובר בתיקון שהוא יחסית קטן, חבר הכנסת ביטן, אבל המטרה המרכזית שלו היא להימנע מהבאת כללים לוועדת הכלכלה

דוד ביטן: ולא נאשר להם את זה

דוד ביטן:  למה אתם לא רוצים להביא כללים לוועדה?      

שגית אפיק: זה במסגרת הדיון הקודם, גם התקנות של המוסד לביטוח לאומי התקשו להגיע לוועדה

אבי סלונים: אין לנו כאן כוונה לא להביא - - -     

דוד ביטן: אתם רוצים סמכות בלתי מוגבלת?      

אבי סלונים: לא, אני רוצה להסביר

אבי סלונים:  חוק המים קובע, וזאת הייתה כוונת המחוקק, זו הייתה הכוונה שלכם, חוק המים קובע שמי שאמור לקבוע את הכללים זו מועצת רשות המים

אבי סלונים:  יש כאן איזה שהיא אנומליה, אלה כללים שקובעים אמות מידה ותנאים ברישיון של ספקי מים

אבי סלונים:  עד שנת 2018 לא הייתה מחלוקת וכל הכללים האלה עברו בלי שנדרשו לעבור את הכנסת

איתי עצמון: לא, הכללים ב-2017 כן עברו אישור של הכנסת

אבי סלונים: סליחה, תודה, איתי, עד 2017

אבי סלונים:  הייתה שם איזה שהיא אנומליה, נוכל להסביר את זה גם בוועדה, אדוני

אבי סלונים:  צריכים עוד הסברים?      

איתי עצמון: אני רוצה להגיד משפט על התיקון הזה

איתי עצמון:  זה לא תיקון גדול והוא תיקון שאין לו זיקה לתקציב, אבל מעבר לכך מדברי ההסבר, שאגב היו גם בתזכיר והערתי למשרד האוצר ובכל זאת הם חזרו על דברי ההסבר האלה גם בהצעת החוק שפורסמה ברשומות, כתוב שההוראות שיוצרות עבירה פלילית וחייבות אישור ועדה, העובדה הזו מובילה לכך שקיים קושי של ממש להתקין כללים במהלך השנים

איתי עצמון:       לא הובאו כללים לאישור ועדה שלא אושרו, הכללים שהובאו לאישור ועדה ואושרו בתוך שני דיונים אלה כללים שנוגעים לאיסור ניתוק מים

איתי עצמון:  הכללים האלה, בעיניי, חייבים להגיע לאישור ועדה

איתי עצמון:  אז לכן אם כל התכלית של התיקון הזה זה כדי להימנע מאישור ועדה ועוד להגיד שבגלל אישור הוועדה לא קבעתם כללים לאורך שנים, זה לא נכון, זה פשוט דבר לא נכון להגיד

אבי סלונים: חד משמעית הכללים לא הגיעו לאישור הוועדה מאחר ואלה כללים, לפי מטרת החוק, כללים של תנאים ברישיון, הם לא היו אמורים להגיע להכנסת

איתי עצמון: יש דין כללי

איתי עצמון:  הדין הכללי קובע שכל כלל שיש לצדו סנקציה פלילית מגיע לאישור ועדה בכנסת

אבי סלונים: כאן ספציפית מדובר בכללים שאין שום הצדקה לשים סנקציה פלילית בגינם, שעד שנת 2017 אף אחד גם לא סבר שיש סנקציה פלילית בגינם, שמעולם לא נאכפה סנקציה פלילית בגינם ושהדרך לטפל בהם היא - - -     

דוד ביטן: בסדר, אין בעיה

דוד ביטן:  זה לא אומר שאנחנו מעבירים לכם את זה

אבי סלונים: זה ברור, אדוני, אנחנו ננסה לשכנע אותך למה זה חשוב

איתי עצמון: וכדאי גם לדייק בדברי ההסבר

אבי סלונים: חד משמעית אני מסכים איתך

שולמית אלוני: נושא 73, סעיף 95, להשאיר בכלכלה

אופיר כץ: מי בעד? חמישה

אופיר כץ:  מי נגד? מי נמנע? יועבר לוועדת כלכלה

דוד ביטן: בלי פיצול

אופיר כץ: אם כך יועבר לוועדת הכלכלה במסגרת חוק ההסדרים

אופיר כץ:  סומכים עליך, דוד

אופיר כץ: אושר

דוד ביטן: יש לי עוד סעיפים שלא עברו

שגית אפיק: נושא 36

שגית אפיק:  אתם חייבים לי פיצול, משרד האוצר, כי זה היה פיצול במשא ומתן שלי

שגית אפיק:  רק שיירשם

שגית אפיק:  נושא 36, עמוד 16

גל ברנס: על מנת להוריד את מחירי העוף במדינת ישראל ולהוריד את יוקר המחיה בהתאם מוצע להחריג מהפטור החקלאי בחוק התחרות את הנושא של הקרטל למשחטות שעובדות באינטגרציה עם גופים אחרים, לאסור עליהם לעשות תיאום מחירים

גל ברנס:  תיאום המחירים הזה נועד במקור להגן על חקלאים קטנים, במקרה הנוכחי הוא מגן על משחטות שהם גופים גדולים וחזקים שאנחנו לא חושבים שנכון להגן עליהם ונכון לאסור על הדבר הזה על מנת להוריד את המחירים, במיוחד גם לאור העלייה ששמענו לקראת חג הפסח

שגית אפיק: מה קרה מ-2015?      

אופיר כץ: כן, למה לא קודם?      

גל ברנס: מה שקרה מאז 2015, שהפסיקו לעשות את הקרטל הזה ובשנה האחרונה ראינו שזה חודש, נחתם הסכם עוד פעם והתחילו לעשות את הקרטל הזה מחדש ולכן אנחנו בהתאם מביאים את החקיקה

שגית אפיק: מאז 2015, שזה פוצל לכם בדיוני חוק ההסדרים ושוב מצאתם לנכון להביא את זה באופן מפתיע בהצעת חוק הסדרים

גל ברנס: מאז 2015 מחירי העוף כמעט ש - - -     

אופיר כץ: יש להם מגרה כזאת מיוחדת, שפותחים אותה פעם ב - - -     

גל ברנס: מאז 2015 לא השתמשו בכלי הזה ולכן לא ראינו לנכון לפעול בהתאם

דוד ביטן: יש תחרות עם איווט ליברמן להביא יותר גדול ממה שהוא הביא?      

שרון ניר: רוב הדברים פה, לדעתי, זה ספר התקציב שלו

גל ברנס: זה באמת גם נושא שנידון עכשיו בוועדת הכלכלה

דוד ביטן: זה אותם מנהלים שעושים את זה

גל ברנס: הנושא הזה נידון גם לפני מספר חודשים בדיונים הרגילים בוועדת הכלכלה, הוצגו הבעיה והצורך והמשמעות של הדבר הזה

ינון אזולאי: מה הדחיפות דווקא בחוק ההסדרים?      

נעמה לזימי: הרי אין זיקה תקציבית, אז מה?      

גל ברנס: בסוף, כמו שאנחנו רואים גם עכשיו לקראת חג הפסח, מדברים על עליית מחירים

ינון אזולאי: אם עכשיו אנחנו מעבירים את זה המחירים יורדים לקראת חג הפסח?      

גל ברנס: לא, אבל זה משהו שמשתמשים בו באופן תדיר על מנת לצמצם את כמות העוף בישראל ולהעלות את המחירים לצרכן

שרון ניר: אבל למה אנחנו כועסים? סוף סוף הצעה שמשפיעה במישרין על יוקר המחיה

שרון ניר:  ממשלת יוקר המחיה

נעמה לזימי: לא, זו הצעה שמחסלת חקלאות מקומית, אנחנו לא רוצים

נעמה לזימי:  אנחנו התנגדנו לזה גם כשהיינו בקואליציה

שרון ניר: עם כל הכבוד, זו הצעה שמטפלת ביוקר המחיה, במישרין

נעמה לזימי: אתם התחייבתם לחקלאים

גל ברנס: ההצעה הזאת עוסקת באינטגרציות גדולות שעובדות עם משחטות, משחטות זה גוף גדול, זה מפעל, זה בכלל לא חקלאי, הם מנצלים את זה שיש תחתיהם חקלאים על מנת - - -     

נעמה לזימי: אז תעשו את זה לא בחוק הסדרים

אופיר כץ: נעמה, אני אגיד לך את האמת, אני מאוד סומך על היושב ראש שהולך לקבל את החוק הזה ויעשה את זה בצורה הכי טובה, כלכלה

נעמה לזימי: האמת שגם אני סומכת עליו

שגית אפיק: סעיף 65, חוק התחרות הכלכלית, עובר לוועדת הכלכלה כחלק מהצעת חוק התכנית הכלכלית

שרון ניר: וזו הצעה ראויה, צריך להגיד את זה לפרוטוקול

נעמה לזימי: אבל, אופיר, למה לא לפצל?      

אופיר כץ: מי בעד? שישה

אופיר כץ:  מי נגד? מי נמנע? יועבר לוועדת הכלכלה במסגרת חוק ההסדרים

נעמה לזימי: ביטן, למה לא לפצל?     

דוד ביטן: אני אגיד לך למה

דוד ביטן:  במקרה שר האוצר מתנגד, אבל אני הבטחתי לחקלאים שאני אטפל בזה ברצינות

נעמה לזימי: בסדר, אני סומכת עליך

אופיר כץ: אני גם רציתי לפצל, נעמה, אבל בגלל שזה אצלו אני באמת רגוע מבחינת החקלאים

נעמה לזימי: סבבה, אני מקבלת, אני סומכת על ביטן

נעמה לזימי: אושר

שגית אפיק: אנחנו נעבור להתייעלות, נושא מספר 17, עמוד 42, סעיפים 21 עד 25, תאגיד לפיקוח וטרינרי

גל ברנס: התאגיד לפיקוח וטרינרי זה התאגיד שאחראי בישראל לפיקוח על כל נושא העוף והבשר, התאגיד הזה מעסיק מפקחים שמגיעים לבתי המטבחיים ולמשחטות על מנת לוודא שהמזון מגיע בצורה בטיחותית לציבור

גל ברנס:  כיום האגרות שנחקקו במקור לא מספיקות לתאגיד על מנת – ברגע שהוא שולח רופא וטרינר לפיקוח הוא מקבל אל מול הרופא הזה תקציב שהוא יותר נמוך ממה שעולה לו ולכן התאגיד הזה בדרך לפשיטת רגל

גל ברנס:  על מנת למנוע את פשיטת הרגל שתוביל למצב שיכול להגיע שלא יהיה לנו עופות ובשר בישראל מוצע לתקן את האגרות כך שהן יהיו בהתאם לעלויות בפועל

שגית אפיק: אני רוצה לומר שלושה דברים בהקשר הזה

שגית אפיק:  כשנעשה המשא ומתן מטעם יושב ראש הכנסת לפני הבאת הכחול לכנסת זה לא הופיע במסגרת התכנית הכלכלית שהבאתם ולכן אנחנו לא העלינו את זה כחלק מהמשא ומתן

שגית אפיק:  לעומת סעיף 73 שפוצל ועכשיו החזרנו אותו, במקרה הזה מרגע שראינו את זה כתזכיר אני התרעתי בפניכם שאני אפעל לפיצול הנושא הזה מבחינתי, משתי סיבות

שגית אפיק:  סיבה אחת, שחזרנו עליה כאן כמה פעמים, זה כבר נכלל בהצעת חוק ההסדרים ב-2016-2015, סיבה שנייה, יש לכם תזכיר שכבר התחיל בהליך חקיקה חדש

שגית אפיק:  אין שום סיבה שזה יישאר במסגרת הצעת חוק הסדרים

שגית אפיק:  זה בדיוק מסוג הדברים שנכון לעשות בהליך חקיקה חדש

שגית אפיק:  אתם בונים פה מודל אגרות חדשני

גל ברנס: לא, יש פה דחיפות מאוד משמעותית לחוק ההסדרים, כל חודש שעובר התאגיד הזה מפסיד כסף והוא מתקרב מאוד לפשיטת רגל

גל ברנס:  ההערכה שלנו שעד סוף השנה מה שקורה, זה לא משהו שאנחנו אומרים, באמת יש פה דחיפות

שגית אפיק: פרסמתם תזכיר ביולי 2020

אופיר כץ: אם זה כזה דחוף מה עשיתם שלוש שנים?      

גל ברנס: לא היה אפשר בכנסת להצליח להעביר את הדבר הזה

גל ברנס:  היה דיון בדירקטוריון התאגיד, הדירקטוריון ממש התריע על הדבר הזה

נעמה לזימי: כמעט שלוש שנים

גל ברנס: לא היו פה דיונים שלוש שנים

ינון אזולאי: גם היה קורונה, נכון? הכול, היה קורונה והיה בחירות

נעמה לזימי: לא, זה לא הגיוני שלוש שנים

שגית אפיק: זה לא הגיוני

שגית אפיק:  זה גם התחיל מחוק הסדרים, אין סיבה לחזור על הדבר הזה, באמת

גל ברנס: זה תיקון שפשוט מסדיר את האגרות של התאגיד, זה תקציבי, זה תאגיד סטטוטורי, זה חלק מהמדינה ויש פה באמת השלכה משמעותית לציבור, אנחנו לא יכולים להביא תאגיד לכדי פשיטת רגל

איתי טמקין: מה האלטרנטיבה, שהתאגיד לא יוכל להתקיים?      

שגית אפיק: לא, אני מציעה לכם לפצל את זה להליך חקיקה רגיל

שגית אפיק:  אני חושבת שיושבת ראש ועדת הבריאות, לאור הדחיפות שאתם מציינים, הוא ככל הנראה יעשה את זה בלוחות זמנים סבירים כך שלא תסיימו את השנה בלי החקיקה הזאת

שגית אפיק:  אבל אין שום סיבה שאתם, שוב, תמתינו שלוש שנים עם הבאת הצעת חוק לכנסת והכנסת תתכנס בתוך 20 ימים להעביר כל כך הרבה חקיקות

שגית אפיק:  אין סיבה

שגית אפיק:  ואני באמת אומרת לכם, ואמרתי לכם, אם זה היה חלק מהתכנית הכלכלית בזמן שנעשה המשא ומתן המקדים אני הייתי עומדת על הפיצול של זה

איתי טמקין: שגית, א', זה לא נכון - - -     

ינון אזולאי: למה לא הבאתם את זה בפעם הקודמת?      

אופיר כץ: לפני שנה וחצי

ינון אזולאי: בחוק ההסדרים האחרון, לפני שנה וחצי

ינון אזולאי:  למה לא הבאתם את זה? אם זה דחוף, והסברתם לנו ואני מאמין לדחיפות

איתי טמקין: זה היה בחוברת והממשלה נפלה באמצע תהליך התקציב הקודם

ינון אזולאי: מה זה קשור? חוק ההסדרים מ-2020 שפרסמתם, למה לא הבאתם בחוק ההסדרים?      

שגית אפיק: היה אחד שאושר

שגית אפיק:  יש לך תזכיר מ-2020

איתי טמקין: שגית, ניסינו להיכנס עם החוק הזה לכנסת כמה פעמים, לוחות הזמנים כל פעם עיכבו את החוק הזה מלהיכנס לכנסת, לא בגללנו, לא בגלל הממשלה

איתי טמקין:  באמת באמת שניסינו

שגית אפיק: אבל, איתי, זה מסוג הדברים שגם בהליך חקיקה רגיל הוא יעבור

שגית אפיק:  אין סיבה לכלול את זה

גל ברנס: אני אחדד שככל שהזמן עובר הגירעון גדל והם צריכים לגבות אגרות יותר גדולות כדי להחזיר את הגירעון הזה, זה לא טוב לציבור

שגית אפיק: אז אני בטוחה שוועדת הבריאות תשים לב לעניין הזה והיא תקיים בזה דיונים תכופים כדי לקדם את זה

אופיר כץ: תקריאי, נפצל את זה לבריאות

שגית אפיק: סעיפים 21 עד 25, נושא מספר 17, התאגיד לפיקוח וטרינרי

שגית אפיק:  זה פיצול לוועדת הבריאות

אופיר כץ: מי בעד לפצל לוועדת הבריאות? שבעה

אופיר כץ:  מי נגד? מי נמנע? הסעיף יפוצל לוועדת הבריאות

אופיר כץ: אושר

צבי ידידיה סוכות: רביזיה

יוראי להב-הרצנו: למה לא לוועדת החינוך?      

אופיר כץ: כי זה בריאות

שגית אפיק: נעבור ל-19 עמוד 43

נעמה לזימי: זה ממש פוגע בעובדים

אופיר כץ: שינוי המשכורת הקובעת

יוראי להב-הרצנו: שמישהו יסביר לי למה זה טוב

עידן כהן: ההצעה הזו נועדה לאפשר לצדדים ליחסי עבודה לשנות את מבנה השכר והתמרוץ של עובדי השירות הציבורי כך שאפשר יהיה לעשות שינויים לטובת השירות הציבורי באופן כללי

עידן כהן:  חשוב להדגיש שזה בהסכמה

נעמה לזימי: זה לעקוף פסיקות בית משפט של עדכון של 6%, אתם פוגעים בגמלאי צה"ל

עידן כהן: אני אחדד, אי אפשר היה להעלות את ההצעה הזאת לכנסת, יש החלטת ממשלה מ-99' שאומרת שלא ניתן להציע שינוי בחוק הגמלאות אם אין הסכמה של ארגון העובדים היציג

עידן כהן:  אחרי שלוש שנים של דיונים - - -      

נעמה לזימי: עדכון גמלה 6%, שהיה בפסיקות בית משפט

עידן כהן: הוא לא פוגע בפסיקות בית משפט והוא מאפשר לצדדים בהסכמה לשנות את מבנה השכר

יוראי להב-הרצנו: בכמה אחוזים יירד שכר גמלאי צה"ל?      

שגית אפיק: הפסיקה היא לגבי נושא 21, חברת הכנסת לזימי

נעמה לזימי: קיבלתי מכתב מ-343 גמלאי צה"ל

שגית אפיק: הפסיקה היא לגבי נושא מספר 21, לא לגבי נושא מספר 19

שגית אפיק:  יש הערות גם ל-19, אבל אחרות

נעמה לזימי: אני אראה לך את המכתב

שגית אפיק: דירוג המחקר זה נושא מספר 21

עידן כהן: דירוג המחקר זה אירוע אחר

שגית אפיק: אנחנו גם הערנו עליו, על הפסיקה, אבל עכשיו אנחנו בנושא 19

נעמה לזימי: בסדר, תודה

שגית אפיק: אתם רוצים להסביר את זה? בבקשה, תסבירו

יוראי להב-הרצנו: זה הוסבר, שגית

שגית אפיק: סליחה

שגית אפיק:  אז אפשר להשאיר את זה בהצעת חוק ההסדרים בוועדת העבודה והרווחה

שגית אפיק:  נושא 19, סעיפים 30(1) עד 30(3), 31(ב), 32(1), 33(א), תיקון לחוק הגמלאות, עובר לוועדת עבודה ורווחה כחלק מהצעת חוק ההתייעלות

אופיר כץ: מי בעד? מי נגד? אחד, חמישה בעד, מי נמנע? אם כך הסעיף יעבור לוועדת עבודה ורווחה במסגרת חוק ההסדרים

אופיר כץ: בעד – 5 

אופיר כץ: נמנעים – אין אושר

נעמה לזימי: רביזיה

אופיר כץ: רביזיה, נעמה לזימי, מצטרף

שגית אפיק: נושא 21

שגית אפיק:  חוק שירות הקבע, עמוד 44, לעקוף פסיקה

יוראי להב-הרצנו: זה חוק עוקף בג"צ?      

שגית אפיק: חוק עוקף פסיקה, נקודה

שגית אפיק:  תיכף נגלה

גל אסף: אני אסביר שנייה את המנגנון ואז גם נענה לטענה לגבי עקיפת הפסיקה

גל אסף:  מה שקרה, גמלאות של פנסיה מקודמות לפי איזה שהוא מנגנון, מה שקרה, ב-2009 הוחלט לקדם את כל הגמלאות בכל המגזר הציבורי לפי מדד המחירים

גל אסף:  אם מדד המחירים עולה הגמלה עולה כדי לפצות בהתייקרות

גל אסף:  בצה"ל השינוי הזה קרה רק ב-2012, עד אז הם היו מוצמדים לשכר הפעילים, אם שכר הפעילים היה עולה הגמלאות היו עולות

גל אסף:  במקביל נוצרו כל מיני מנגנוני קיזוז כדי לוודא שלא יהיה כפל עדכונים, שבן אדם לא יקבל גם מדד וגם עדכון נוסף, שיהיה רק עדכון אחד

גל אסף:       הייתה אוכלוסייה אחת שצה"ל חשב שהם יעודכנו לפי מדד ואין צורך לעדכן אותם מקצועית

גל אסף:  בית המשפט פסק שצריך לעדכן אותם גם מקצועית וגם לפי מדד, זאת אומרת בעצם בבית המשפט הייתה פסקה שאומרת כפילות בקצבאות בצורה לא הוגנת ביחס לשאר הגמלאים גם בצה"ל וגם בשאר המגזר הציבורי

גל אסף:  ההצעה שאנחנו מציעים פה מתואמת עם צה"ל והיא גם נגזרת של פסיקת בית המשפט שאמר לצה"ל שהוא לא מקבל את הפרשנות שלהם, מי שצריך להכריע בסוגיה הזאת זה המחוקק וראוי שהוא יכריע על כך בהקדם

גל אסף:  לאור זאת אנחנו רוצים להגיע למחוקק עם התיקון הזה, אנחנו וגם צה"ל סבורים שהתיקון הזה הוא - - -      

עדה מימון: אני רק אגיד שלפי הפסיקה חשוב להדגיש, כמו שאמרת, שלפי פסיקת בית המשפט נקבע שצריך לתת להם את העדכון הכפול, כי הוא אמר שהחוק לא מאפשר את זה

גל אסף: ובפסיקה רשום שככל שכך המדינה מבינה עליה לתקן את החקיקה

עדה מימון: אבל לא במסגרת חוק הסדרים

נעמה לזימי: בדיוק

נעמה לזימי:  אתה רוצה לעקוף פסיקה בחוק הסדרים?      

יוראי להב-הרצנו: אם יש מחלוקת בעניין למה לא ראוי שהכנסת תקיים על זה דיון מסודר בהליך חקיקה רגיל?      

גל אסף: אני מסביר

גל אסף:  כרגע אף גמלאי לא נפגע, צה"ל קיים את ההנחיה כפי שהוא הבין וקידם אותם לפי מדד

גל אסף:  מה שמציעים זה לתת הטבה לא פרופורציונלית ביחס לכל צה"ל ולכל הגמלאים במדינה פעמיים

יוראי להב-הרצנו: בג"צ הנחה את הכנסת לדון בזה, למה אתם מעבירים את זה במחטף דרך חוק הסדרים?      

נעמה לזימי: אתם רוצים שנעקוף את בית המשפט בחוק הסדרים? אתם עושים מעשה שלא ייעשה

גל אסף: זו לא עקיפה של בית משפט

יוראי להב-הרצנו: מה זאת אומרת? בית המשפט הנחה

עדה מימון: הפסיקה הייתה שונה, אתם רוצים לקבוע פה הוראה שמאפשרת לעשות משהו שבית המשפט אמר שהחוק לא מאפשר

גל אסף: כפי שבית המשפט ביקש מאיתנו

עדה מימון: בסדר, אבל עדיין זה מחייב לבחון את הנושא

יוראי להב-הרצנו: לא, בית המשפט ביקש מכם לקיים דיון - - -     

נעמה לזימי: והם רוצים לקחת רטרואקטיבית?      

גל אסף: לא, חברת הכנסת, אני רוצה להרגיע

נעמה לזימי: אתה רוצה לפגוע בהם למרות פסיקת בית משפט בחוק הסדרים?      

גל אסף: חברת הכנסת, אני רוצה להרגיע אותך, הגמלאים לא נפגעים, הם קיבלו כפי שצה"ל הבין, לפי מדד, כמו כל הגמלאים בשירות המדינה ובצה"ל

גל אסף:  כל מה שאנחנו רוצים להדגיש זה שהם לא יקבלו שני מדדים

נעמה לזימי: זה לא לחוק הסדרים

נעמה לזימי:  ממש לא, לעקוף פסיקות בית משפט רטרואקטיבית של גמלאי צה"ל בחוק הסדרים

יוראי להב-הרצנו: למה אתם עושים את זה דרך חוק הסדרים?      

תמר לוי בונה: חבר הכנסת אזולאי, אני רוצה להגיד ככה, בסוף עברו את חוק ההסדרים, עיניהם של עשרות משפטנים שזפו את החוק הזה, הייתה פסיקה שנאמר בה שאם רוצים צריך להסדיר את זה בחקיקה

תמר לוי בונה:  יש כאן עלות בלתי מבוטלת - - -     

נעמה לזימי: איך לוקחים להם משהו, רטרואקטיבית?      

ינון אזולאי: אין בעיה, אבל אתם רוצים לקחת לו רטרו?     

תמר לוי בונה: לא

תמר לוי בונה:  רגע, יש פה עלות בלתי מבוטלת לאוצר המדינה

יוראי להב-הרצנו: לא, יש פגיעה בזכאים הבאים

נעמה לזימי: שגית, זה לא מוסרי

נעמה לזימי:  זה לא קשור אפילו אם זה נכון או לא

שגית אפיק: אני רוצה לומר לאגף התקציבים, אחד מהעקרונות שתמיד ניהלו אותנו כבר בשלבים של המשא ומתן המקדים היה שבחוק הסדרים אתם לא עוקפים פסיקה, משום שבהליך חקיקה רגיל - - -     

גל אסף: בית המשפט הנחה אותנו לתקן את החקיקה

יוראי להב-הרצנו: לא ככה, איזה דיון יהיה בזה?      

גל אסף: אין פגיעה, הגמלאים מקבלים כמו - - -      

יוראי להב-הרצנו: זה לא מדויק

שגית אפיק: רק נאמר, בית משפט פסק X, אתם מערערים על זה, בסדר גמור

גל אסף: הוא הנחה אותנו לתקן

שגית אפיק: לא, הוא לא הנחה אתכם לתקן, הוא אמר שאם יש לכם רצון שזה יהיה לפי הפסיקה שלו החוק לא מאפשר את זה ולכן אתם יכולים לתקן, אבל לא בחוק הסדרים

שגית אפיק:  תביאו את זה בהליך חקיקה רגיל

נעמה לזימי: אתם לא תהפכו אותנו למנגנון עוקף בית משפט, זה לא יכול לקרות עקרונית

יוראי להב-הרצנו: זה לא תקין

ינון אזולאי: לא נכון, ברפורמה זה אפשר

גל אסף: אנחנו פה מיושרים עם צה"ל

גל אסף:  אם הייתה פה פגיעה בגמלאי צה"ל - - -      

יוראי להב-הרצנו: אבל אתם לא מיושרים עם הכנסת

גל אסף: אין בעיה, לכן אני מציע שנעביר את זה לוועדת העבודה והרווחה וגם נציגי צה"ל יוכלו להגיע לפה ולעשות את זה

יוראי להב-הרצנו: בהליך רגיל, לא בהליך מזורז כשיש הנחיה של בג"צ לקיים דיון ציבורי על זה

נעמה לזימי: אתה טוחן מים על משהו שנראה לי שיש פה קונצנזוס

עדה מימון: יש פה פסיקות לא חלוטות עדיין

עדה מימון:  אתה בעצמך אומר שאתם רוצים להגיש על זה ערעור, זה לא מתאים שוועדת העבודה באמצע חוק הסדרים תידרש לנושא כזה

גל אסף: עורכת הדין, זה נושא תקציבי פרופר

עדה מימון: ועדיין פסיקות בית המשפט לא חלוטות

תמר לוי בונה: אני רוצה להסביר משהו

תמר לוי בונה:  יש כאן לאקונה בחוק, אין מחלוקת עם צה"ל שאנשים מקבלים ביתר, לא נפגע בהם רטרו, בסוף בית משפט אמר: ככה אני קורא את החוק, זה עניין טכני שעולה למשלם המסים עשרות מיליון

ינון אזולאי: הם לא אומרים לא לתקן

נעמה לזימי: אני לא מבינה למה אנחנו דנים בזה

נעמה לזימי:  חוק הסדרים לא נכון להיות מנגנון עוקף בג"צ או בית משפט

ינון אזולאי: אבל צה"ל לא נתן להם את זה

ינון אזולאי:  בפסיקה הם היו אמורים לקבל את זה, עכשיו אתה אומר שהוא לא נתן להם את זה והוא גם לא ישלם להם את זה

גל אסף: הוא נתן להם כמו לכל החיילים, הוא נתן להם שוויוני

ינון אזולאי: מה זה קשור? אבל הוא לא נתן להם מה שהם היו צריכים לקבל

ינון אזולאי:  לפי החוק

ינון אזולאי:  עזוב אותי כרגע, יש לאקונה בחוק, לפי החוק מה הם היו צריכים לקבל, את הכפל, נכון?      

גל אסף: לא, אבל אין היגיון בלעשות אפליה בין משרת - - -      

ינון אזולאי: מה זה משנה כרגע עם האפליה, כרגע יש לך לאקונה בחוק, היית צריך לתת לו כפל, לא נתת לו כפל ואתה בא ואומר לי - - -      

גל אסף: אנחנו נגיע לוועדת העבודה, נציגי צה"ל יסבירו את זה

ינון אזולאי: אתה פוגע רטרו ואתה אומר לי שאתם לא פוגעים רטרו?      

נעמה לזימי: לא החלתם את הפסיקה, התעלמתם מהפסיקה

קריאה: לא, החילו את הפסיקה

נעמה לזימי: לא, הם לא נתנו להם את הפסיקה

יוראי להב-הרצנו: אופיר, זה לא בסדר הדבר הזה

גל אסף: אף אחד לא נפגע

יוראי להב-הרצנו: אי אפשר לזלזל ככה בבית המשפט ובכנסת

גל אסף: אנחנו לא מזלזלים, אנחנו מקיימים את הנחייתו

יוראי להב-הרצנו: את הנחייתו להביא את זה לחקיקה בכנסת דרך חוק ההסדרים?      

גל אסף: להביא את זה לחקיקה בכנסת

יוראי להב-הרצנו: לא הבאנו את חוקי האימוץ ולא את חוק הוועדה למינוי שופטים

גל אסף: חשוב לי רק להדגיש שהתיקון הזה נעשה בשיתוף עם צה"ל, אנחנו פה מתואמים עם צה"ל וזה תיקון שגם חשוב לצה"ל כדי לא לייצר אפליה בין משרתים, שמשרת אחד יקבל פנסיה יותר גבוהה ממשרת אחר

גל אסף:  נוצרה פה תקלה

יוראי להב-הרצנו: אין שום בעיה, אנחנו לא חולקים על התוכן

שגית אפיק: מאיזה שנה הפסיקה והזכאות שלהם לכסף, אם אפשר לשאול? 2012? משהו כזה?      

גל אסף: לא, הערר היה ממש עכשיו

שגית אפיק: מ-2012 הזכאות שלהם?      

גל אסף: לא, הערר מינואר

שגית אפיק: הזכאות שבית המשפט קבע שיש להם, היא מ-2012

שגית אפיק:  זאת אומרת 11 שנים

גל אסף: שגית, הזכאות היא לקצבה כפולה, זה בעצם לייצר אפליה בין משרת למשרת

שגית אפיק: אבל בית משפט לא חשב שזה קצבה כפולה

לימור סון הר-מלך: זה לא קצבה כפולה, זה הגדרה שלך כקצבה כפולה

גל אסף: לא, הם מקבלים פעמיים, הם מקבלים שני מדדים

לימור סון הר-מלך: הם מקבלים עדכון של זה, זה לא קצבה כפולה

תמר לוי בונה: אנחנו רק מבקשים שינותב ואחרי זה יגיעו גם האנשים מצה"ל שיבואו ויסבירו את זה

תמר לוי בונה:  לא תתרצה הוועדה אז אנחנו נראה מה עושים עם זה, אבל בסוף גם צה"ל - - -      

שרון ניר: אני רק שואלת לגבי התחולה של החוק, התחולה של החוק עכשיו חייבה אתכם לתת להם רטרואקטיבית?      

שגית אפיק: זה מה שבית המשפט קבע

שגית אפיק:  בית משפט קבע שמ-2012 הם זכאים לכך, הם לא שילמו להם את הכסף הזה עדיין

שרון ניר: אז עכשיו הם שילמו להם רטרואקטיבית והם רוצים - - -     

שגית אפיק: לא, הם לא שילמו להם, הם רוצים לתקן את החוק על מנת שלא לשלם להם

שרון ניר: אבל החוק חל מיום החלתו

שגית אפיק: ולכן אנחנו חושבים שנכון שזה יהיה בהליך חקיקה רגיל

יוראי להב-הרצנו: ברור

גל אסף: עורכת הדין שגית, אנחנו נביא את נציגי צה"ל, אנחנו לא נערכנו להביא את נציגי צה"ל לדיון הזה, הם יסבירו - - -      

יוראי להב-הרצנו: אבל למה זה רלוונטי להביא את נציגי צה"ל לדיון הזה?      

שגית אפיק: אין בעיה, בהליך חקיקה רגיל

גל אסף: לא, אם הוועדה לא תשתכנע בעמדת נציגי צה"ל היא לא - - -     

יוראי להב-הרצנו: לא, אין פה פיצולים אחרי זה, כמו שיושב ראש הוועדה אמר, ולכן זה לא רלוונטי מה שאתה אומר

תמר לוי בונה: זה לא יתפצל

יוראי להב-הרצנו: זה יתפצל, באבו אבוה יתפצל

תמר לוי בונה: לא, מה שהוא אומר זה שאם הוועדה תחליט לא לדון בזה זה לא יישאר ל - - -     

יוראי להב-הרצנו: לא, זו ממש פרקטיקה, סליחה, בזויה

תמר לוי בונה: אני לא יודעת על מה אתה מדבר

גל אסף: אני רק אגיד שכשהמחוקק חוקק את זה הוא לא התכוון לתת שני מנגנוני עדכוני קצבה

שגית אפיק: יכול להיות, אבל בית משפט חשב אחרת

גל אסף: נכון ושלח אותנו לתקן

שגית אפיק: הוא לא שלח אתכם לתקן

ינון אזולאי: אבל אתה מבין מה אתה רוצה לתקן? אתה לא מתקן, אתה מקלקל

גל אסף: לא

ינון אזולאי: כן, כי אתה אומר לי בעצמך שצה"ל לא שילם את זה, שהוא שילם כמו כולם

ינון אזולאי:  אז כלומר על חלק הוא לא שילם ואתה הולך עכשיו ל - - -     

גל אסף: לא, לא על חלק הוא לא שילם, הוא שילם רגיל

גל אסף:  אתה מבין שאם המצב הזה יישאר יש אנשים שיקבלו גמלה - - -     

ינון אזולאי: אבל ברגע שאתה מעביר את זה מה אתה רוצה לעשות? שהם גם לא יקבלו את מה שאז צה"ל אמר, נכון?      

גל אסף: הם יקבלו כמו כל משרת בצבא

ינון אזולאי: אל תשחק איתי משחקי מילים, הם היו צריכים לקבל עכשיו, תקרא לזה כפל, מה שאתה רוצה תקרא לזה

גל אסף: לא, לא, הם לא ייפגעו

גל אסף:  גם הצבא יבוא לפה ויגיד, הם לא ייפגעו

ינון אזולאי: מה אכפת לי מהצבא? אני מסתכל על אלה שהיו צריכים לקבל

גל אסף: הם יקבלו כמו חבריהם האחרים בצבא

ינון אזולאי: הם לא היו צריכים לקבל כמו חבריהם, הם היו צריכים לקבל יותר כמו הפסיקה שנתנה להם את הכפל, ואת זה אתה לא נותן להם, ואתה גורע מהם

ינון אזולאי:  ובגלל הוויכוח הזה שאני ואתה מנהלים פה וכולנו מנהלים איתך פה אז זה לא היה צריך להגיע בחוק ההסדרים ולכן צריך לפצל את זה

גל אסף: חבר הכנסת אזולאי, אין היגיון בזה - - -     

ינון אזולאי: אין היגיון בזה שאתה הלכת נגד הפסיקה, בזה אין היגיון

גל אסף: אני לא הלכתי נגד הפסיקה

נעמה לזימי: אתה אומר לנו בחוק הסדרים לממש את זה

יוראי להב-הרצנו: ולומר לחברי כנסת שזה לא יפוצל, זה צריך להיות מפוצל

נעמה לזימי: אתה רוצה שהח"כים ייקחו על עצמם חוק עוקף פסיקת בג"צ או בית משפט בחוק הסדרים, למה שנעשה את זה?      

יוראי להב-הרצנו: למי זה נשמע נורמלי?      

קריאה: זה לא עוקף

יוראי להב-הרצנו: אתם משנים את ההסדר שבג"צ קבע ואתם עושים את זה רטרואקטיבית

גל אסף: לא, בפסיקה נאמר, ואני מקריא מהפסיקה: בידי המחוקק לתקנו ויפה שעה אחת קודם

קריאה: הפסיקה היא פרשנית

יוראי להב-הרצנו: כמו כל פסיקה אחרת

תמר לוי בונה: אתה יכול להקריא את זה עוד פעם, גל? ביקש בית המשפט, לא עוקף ולא שום, ביקש שיתקן את זה המחוקק ויפה שעה אחת קודם

תמר לוי בונה:  אין פה פסיקה מהותית, יש פה פסיקה טכנית לגבי לאקונה איך היא נכתבת, אין היגיון מהותי בזה שאדם יושב שכם אל שכם אחד ליד השני ואחד יקבל כפול סתם והשני לא

תמר לוי בונה:  העלות של גמלאות צה"ל גם ככה אני חושבת שיש עליה מחלוקות בחברה הישראלית וזה פשוט עוד יותר להעמיק את השסע הזה

אופיר כץ: אנחנו נגד חקיקה כשיש תהליכים בבתי משפט, נכון?      

ינון אזולאי: להם מותר הכול

גל אסף: כ-200 מיליון ₪ ועוד 20 מיליון בבסיס כל שנה ויצירת עיוות שמשרת ומשרת יקבלו שכר יותר גבוה

תמר לוי בונה: אנחנו רק מבקשים לנתב את זה לוועדה

נעמה לזימי: למה אנחנו טוחנים מים? לא נצא מפה היום, נפצל את זה

נעמה לזימי:  נראה לי שהבנו

תמר לוי בונה: אנחנו מבקשים לנתב את זה לוועדה ולהמשיך שם את הדיון, גם תשמעו את נציגי צה"ל, הם חלק מהותי מהדיון הזה

שגית אפיק: אנחנו מבקשים לנתב את זה לוועדה בהליך חקיקה רגיל, הוועדה תדון בזה והיא תקבל החלטות

תמר לוי בונה: אבל זה אירוע פיסקלי גם

שרון ניר: למה זה אירוע פיסקלי? תסבירו את זה

שגית אפיק: בואו נסכם כך, יפוצל להליך חקיקה רגיל, יעבור לוועדת עבודה ורווחה, הוא יתחיל בזה מיד עם תחילת דיוני הצעת חוק ההסדרים בוועדת העבודה והרווחה וככל שהוא יסיים את זה יושב ראש ועדת הכנסת ימזג את זה

שגית אפיק:  אל תעשי לי ככה, אי אפשר ככה

יוראי להב-הרצנו: מה זה ככה?      

גל אסף: אני מציע שניתן הזדמנות ל - - -     

שגית אפיק: אם אתם כל כך בטוחים בצדקתכם אני בטוחה שגם ועדת העבודה והרווחה תקבל את העמדה הזאת

אופיר כץ: אני הולך איתך, אנחנו נפצל, בדיון הראשון אתם תביאו את נציגי צה"ל, אם אחרי הדיון הראשון נציגי צה"ל ישכנעו את חברי הכנסת אני באותו רגע ממזג את זה

אופיר כץ:  אחרי דיון אחד

אופיר כץ:  סגור?     

תמר לוי בונה: מבחינתנו זה לא מקובל

ינון אזולאי: אז אני מציע שתוריד את ההתחייבות שלך

אופיר כץ: אז זה יהיה בדיון האחרון

אופיר כץ:  ההתחייבות ירדה

שגית אפיק: נושא מספר 21, סעיפים 32(2), 33(ב), חוק שירות הקבע בצבא ההגנה לישראל, לפצל להליך רגיל בוועדת עבודה ורווחה

שגית אפיק:  אנחנו כן נאמר את התחייבותנו לפרוטוקול שאנחנו נעלה את זה בדיונים

אופיר כץ: מי בעד? מי נגד? מי נמנע? אם כך הסעיף יועבר לוועדת העבודה והרווחה בפיצול

אופיר כץ: אושר

צבי ידידיה סוכות: רביזיה

שגית אפיק: נעבור לנושא 20

שגית אפיק:  פנסיית גישור

אופיר כץ: מי מנסה לשכנע אותנו?      

גל אסף: הסעיף המוצע פה הוא להסמיך את שר האוצר בהסכמת ראש הממשלה ובהמלצת כל אחד מהארגונים לקבוע מקצועות שעובדים שיחלו בהעסקה בארגונים, או בשב"כ או במוסד, יועסקו לא במנגנון של פנסיית גישור אלא במנגנון כמו שאר העובדים במדינה ולקבוע את הקריטריונים האלה למוסד ולשב"כ, שוב בהסכמת ראש הממשלה ובהמלצת הארגונים, שבהם המקצועות ייקלטו ללא פנסיית גישור

גל אסף:       אני אסביר מה זה פנסיית גישור, אפשרות לפרוש יותר מוקדם שקיימת היום רק במערכת הביטחון ולקבל פנסיה עד לגיל הפרישה

גל אסף:  יש מקצועות, בשיח ובהסכמות עם הארגונים הגענו למסקנה שמקצועות מסוימים כמו טכנולוגיים או מקצועות אחרים מתאימים להעסקה במסלול רגיל, הם לא צריכים בהכרח את הפרישה המוקדמת, הם בהעסקה רגילה כמו בשאר המדינה

שגית אפיק: מה קרה מאז שנת 2017 ו-2018, שהייתם צריכים להביא תקנות במסגרת חוק ההסדרים? למה הם לא הגיעו אלינו חמש שנים?      

גל אסף: לא היו הסכמות בין הארגונים לבין האוצר

גל אסף:  לאחרונה הגענו להסכמות כחלק מ - - -     

שגית אפיק: למה תמיד כשאתם מגיעים להסכמות זה מגיע אלינו חזרה בחוק הסדרים? יש איזה סיבה? אתם פחות מחבבים את הליך החקיקה הרגיל?      

תמר לוי בונה: כשיש הסכמות זה לא טוב, כשאין הסכמות זה לא טוב, כשזה קצר זה לא טוב, כשזה ארוך זה לא טוב

ינון אזולאי: לא, כי בסופו של דבר בשורה התחתונה זה לא הגיע כמו שצריך, זה מה שהיא אומרת

גל אסף: עורכת הדין שגית, במקביל לתיקון החקיקה הזה אנחנו גם נביא את תקנות הגישור לוועדת הכספים, לא בחוק ההסדרים, כפי שנדרש, ולא רק זה - - -     

שגית אפיק: אי אפשר להביא תקנות בחוק הסדרים, איזה מזל

ינון אזולאי: לא, אבל שיביאו את זה באותו זמן שהם מביאים

גל אסף: מעולה

גל אסף:  חבר הכנסת אזולאי, אני איתך, החקיקה פה, רשום שהיא תיכנס לתוקף רק כשיעברו התקנות, זאת אומרת כשאנחנו מסדירים את מסלול הגישור אנחנו גם נסדיר את מי ש - - -     

שגית אפיק: אז עכשיו בלו"ז הסדרים, לא רק שאנחנו נדון בהצעת החוק הזאת, הצעת החוק הזאת הסמכות היא לוועדת חו"ב, אז במקביל ועדת הכספים תדון בתקנות

גל אסף: לא במקביל

גל אסף:  התחולה של התיקון הזה תהיה רק כשייכנסו התקנות לתוקף, זאת אומרת אנחנו גם נותנים למענה למי שזכאי לפנסיית גישור וגם מגדירים - - -      

שגית אפיק: אבל אתה מבין שאתה מבקש ממני לחוקק, רק אחר כך אתה תביא לי כנראה תקנות לוועדת הכספים

שגית אפיק:  אין לי סיבה לחוקק במסגרת חוק הסדרים, אתה מבין את מה שאתה אומר?      

גל אסף: לא, יש ערך בלחוקק, בסוף מה אנחנו עושים פה? אנחנו עושים פה מודל יפה, אנחנו נותנים לאנשים שכר בהווה, במקום לתת להם את הפנסיה הזאת אנחנו מצמצמים את החוב האקטוארי של מדינת ישראל ואנחנו נותנים לאנשים למקצועות שמתאים, בהסכמת הארגונים, אנחנו לא קובעים בעצמנו, אנחנו מביאים להם שכר יותר גבוה בהווה במקום את הפנסיה הזאת בסוף

שגית אפיק: עבודה ורווחה זה בכל מקרה לא, זה או כספים או חו"ב

אופיר כץ: אז אנחנו מפצלים את זה?      

גל אסף: שוב, מדובר בחקיקה שהיא בהסכמה עם הארגונים ונועדה לעשות מודל שכר חדש לארגונים

שגית אפיק: אני אקריא את הסעיף

שגית אפיק:  נושא מספר 20, 30(4), 30(5), 31(א), חוק שירות המדינה (גמלאות), אתה מעביר את זה לוועדת חוץ וביטחון ואתה משאיר את זה בהצעת חוק ההסדרים

אופיר כץ: כן, נשאיר את זה

אופיר כץ:  מי בעד? ארבעה

אופיר כץ:  מי נגד? מי נמנע? הסעיף יועבר לוועדת חוץ וביטחון במסגרת חוק ההסדרים

אופיר כץ: אושר

שגית אפיק: נעבור לנושא 18

שגית אפיק:  מטרו

שגית אפיק:  עמוד 43

אופיר כץ: מתי מתחיל המטרו לעבוד?      

איליה כץ: מקווים שסדר גודל של עשר שנים ממועד סיום החקיקה של חוק המטרו שנמצא כרגע על שולחן הכנסת שנועד לעשות את כל ההקלות הרגולטוריות הנדרשות בשביל לקדם אותו

שגית אפיק: המיסוי הזה, ממתי הוא יתחיל?      

איליה כץ: בהסדרים של 21' ו-22' נקבע שפרויקט המטרו יהיה בהיקף של 150 מיליארד שקל שמחציתו תמומן מתקציב המדינה, כלומר מנטל המס הכללי, ומחציתו השנייה תמומן מאלה שהכי הרבה נהנים מהפרויקט הזה

איליה כץ:  מי הכי הרבה נהנה מהפרויקט הזה? בראש ובראשונה בעלי נכסים בסביבת הפרויקט

איליה כץ:  מתי הם הכי הרבה ייהנו מהפרויקט הזה? מתי שהוא יפעל

ינון אזולאי: ועד שהוא יפעל? הם יפונו מהאזור

איליה כץ: יש הבחנה בין מי שנמצא בקו הראשון של הפרויקט, ממש בציר העבודות, ובין מי שנמצא 50, 100, 200, 300, 400 מטר מהפרויקט, אפילו 700 מטר לפי הערכות שמאים, והוא גם כן מאוד מאוד מאוד נהנה מהפרויקט, אבל הוא לא מושפע ממנו מבחינת הסדר של העבודות

ינון אזולאי: אז עד איזה גבול הוא כן מושפע מסדר הגודל של העבודות ומה אתם עושים איתו?      

איליה כץ: מה שאנחנו עושים פה, אנחנו מתייחסים לאזורי עצימות לפי תמ"א 70

איליה כץ:  תמ"א 70 זו תמ"א ארצית שלמעשה עכשיו נמצאת בתהליכי אישור שהיא מבוססת על הערכות תחבורתיות, היא ממש צובעת פוליגונים מסביב לתחנות ומסתכלת על נגישות הליכתית לתחנות וכל תחנה לפי המרחקים שלה, לפי הפוליגון, מוגדרת - - -     

ינון אזולאי: אני שואל על התקופה הזאת, לא על התקופה שתהיה, על התקופה של הבנייה של המטרו

ינון אזולאי:  יש שם בעלי עסקים שנפגעים

איליה כץ: אנחנו במקור הצענו לממשלה לקחת את המס הזה כבר בשלב ההקמה, אבל אחרי דיון שנעשה בממשלה הוחלט לקחת אותו רק בשלב ההפעלה מאחר שבשלב ההקמה עדיין ההשפעות הן לכאן ולכאן

אופיר כץ: באיזה שלב אנחנו עכשיו?      

איליה כץ: אנחנו עכשיו נמצאים בשלב הסטטוטורי של חלק מהמקטעים

אופיר כץ: והמס הזה ממתי?      

איליה כץ: המס הזה מתחיל משלב ההפעלה

אופיר כץ: מתי זה יהיה?      

שגית אפיק: עוד עשר שנים במינימום, לפי דבריך קודם

שגית אפיק:  נורא חשוב שזה יעבור עד סוף מאי

איליה כץ: חד משמעית זה מאוד מאוד חשוב כי הפרויקט הזה יבוסס בחלקו על תהליכי מימון, כלומר כשאנחנו באים ובונים את ה-150 מיליארד שקל האלה הצפי הוא שאנחנו לא נשכיב את כל ה-150 מיליארד שקל האלה במהלך העשור הקרוב, שלב הבנייה, אפילו עוד שלב א', אלא נצטרך לקחת הלוואות, חלקן בגיוס חוב, חלקן בהלוואות דרך מכרזי PPP כאלה בשיתוף פעולה עם המגזר הפרטי, דרך מימון בנקאי, ואנחנו צריכים לוודא שכשאנחנו יוצאים למכרזים האלה יש לנו את הדרך להחזיר את החוב, אנחנו לא יכולים לקחת חוב בלי לדעת איך יש לנו להחזיר

ינון אזולאי: אבל שאלתי אותך שאלה ולא קיבלתי תשובה, בפרויקט עכשיו של הבנייה, אתה דואג עכשיו לעוד עשר שנים, ובכל עשר השנים האלה מה אתה עושה עם אותם אלה שנפגעים?      

איליה כץ: אז אני אחדד, אנחנו לא גובים מהם מס

ינון אזולאי: אני לא מדבר איתך על המס, אתה סוגר להם את העסק עכשיו

איליה כץ: במסגרת הקו האדום היה הסדר שנעשה מול רשויות מקומיות - - -     

שגית אפיק: איפה עומדת הצעת חוק המטרו כרגע? היא בדיונים בוועדת פנים, נכון?      

איליה כץ: אני רק אענה לחבר הכנסת אזולאי

איליה כץ:  היה שם קול קורא לסיוע לעסקים שנמצאים בקו הראשון של העבודות, זה היה סיוע שנעשה על ידי חברת נת"ע ועיריית תל אביב

איליה כץ:  אני מניח, יכול להיות שתהיה דרישה כזאת גם - - -      

ינון אזולאי: יפה, אני יודע שבעלי עסקים לא קיבלו ומתנגדים שם לכל המתווה ועוד לא סיימתם איתם כלום ואתם רוצים להתקדם בחקיקה לעוד עשר שנים

ינון אזולאי:  אנחנו מכירים את הסיפור של ההלוואות מעוד סעיפים קודמים שהבאתם לנו, אין שום סיבה לרוץ עם החוק הזה, אין שום סיבה שלא לפצל אותו

ינון אזולאי:  לזרז אותו למה? שהמדינה תגיד שיש לי צפי של הכנסות בעוד כך וכך שנים? אבל כרגע יש הפסד של אנשים, שעל זה אתם לא מסתכלים

איליה כץ: כרגע עוד אין הפסד של אנשים

ינון אזולאי: ברגע שיתחילו העבודות, מתי יתחילו העבודות?      

אופיר כץ: בואו נפצל

איליה כץ: מי שלא רוצה להיות בתוואי של העבודות והוא בעל של נכס כמובן יכול לקחת לפני העבודות ולעבור למקום אחר, אין שום בעיה, עוד יש לו את האפשרות הזאת, אבל אף אחד לא יעשה את זה כי כולם מברכים על זה שיש כזה פרויקט

ינון אזולאי: אז עוד שנתיים יתחילו העבודות? שלוש שנים? ארבע שנים? תביא אז את החוק

שגית אפיק: מפצלים

שגית אפיק:  נושא 18, סעיפים 26 עד 29, חוק רכבת תחתית (מטרו), מפוצל, עובר לוועדת הפנים

אופיר כץ: מי בעד? ארבעה

אופיר כץ:  מי נגד? מי נמנע?      

אופיר כץ: אושר

קריאה: מבקשים רביזיה

שגית אפיק: לא הבנתי, איליה הגיש רביזיה?      

אופיר כץ: לא, הוא ביקש ממנו, הוא לא הגיש

שגית אפיק: יועבר לוועדת הפנים בפיצול להליך חקיקה רגיל

קריאה: רביזיה

שגית אפיק: הוגשה רביזיה

אופיר כץ: הוגשה רביזיה ותידחה, אני מבטיח לך

אופיר כץ:  צבי, לא להיעלב

איליה כץ: זה בהסכם הקואליציוני של שר האוצר

ינון אזולאי: בסדר, אבל זה לא בחוק ההסדרים, ההסכם זה לא חוק ההסדרים

איליה כץ: נקבע שם שזה בחוק הסדרים

ינון אזולאי: אגב, אתה מטפל בכל ההסכמים הקואליציוניים, כי יש לי רשימה שלא קיבלנו

אופיר כץ: יש לי גם רשימה מההסכם הקואליציוני, אתה רוצה שנפתח את ההסכם הקואליציוני?      

ינון אזולאי: אני מבקש לפתוח את ההסכמים הקואליציוניים שלא קיבלנו

אופיר כץ: אני גם מוכן

יוראי להב-הרצנו: בואו נדבר על 72

שגית אפיק: בואו נתחיל מ-58 ואז נגיע עד 72

שגית אפיק:  אני חושבת שהאירוע של החוק הזה הוא פרק חוק חדש, חוק לקידום תשתיות לאומיות ואחריו יש לנו שורה של תיקונים עקיפים שלכאורה נלווים לו

שגית אפיק:  נתחיל עם החוק לקידום תשתיות לאומיות

שגית אפיק:  איליה, אתה רוצה להסביר לנו? אתם כל פעם מביאים חוק ארוך יותר מקודמו בחוק ההסדרים, אתם בוחנים את יכולת ההכלה של ועדת הפנים

ינון אזולאי: זה גם הולך לוועדת הפנים?      

שגית אפיק: כן

ינון אזולאי: באמת אתם חושבים שכל זה עובר? איך אתם תספיקו להיות שם? גם פה וגם במשרד?      

איליה כץ: קודם כל מבחינתנו אנחנו נציע ליושב ראש –      

ינון אזולאי: שיעבוד גם בשבת? הוא לא עובד בשבת, רק שתדע

שגית אפיק: גם בחול המועד לא

איליה כץ: לשים את הנושא הזה ראשון בסדר הדיונים

שגית אפיק: באווירה זו אני רוצה לספר לך שגם את מיסוי דירה שלישית שמנו מהשבוע הראשון על סדר יומה של ועדת הכספים

ינון אזולאי: זה הנושא הראשון, מה הנושא השני שאתם רוצים? אני רוצה להעביר לו את הרשימה

ינון אזולאי:  סדרי עדיפויות אנחנו רוצים לעשות

איליה כץ: יש לו

אופיר כץ: סדר העדיפות שלכם הוא לא של היושב ראש

איליה כץ: אני אמרתי מה שלנו, הוא כמובן לא אחראי לזה

אופיר כץ: תזכרו שאתם לא באים אליי אחרי זה לפיצולים, תזכרו שאמרתי את זה בערך 760 פעם

ינון אזולאי: אופיר, סלח לי שאני אומר לך, אם הם יבואו אליך אתה תפצל להם

שגית אפיק: האמת שאני רוצה להגיד שהגענו איתם לאיזה שהוא הסדר, תיכף אולי גם תפרט את זה וגם תפיג את חששות חברי הכנסת

איליה כץ: בכל מקרה חוק התשתיות הלאומיות הוא חוק נרחב, כמו שנאמר פה, והוא מגיע בגלל שיש לו פה בעיה משמעותית, בעיה משמעותית בקידום תשתיות במדינת ישראל

איליה כץ:  התשתיות לוקחות פה הרבה יותר זמן מאשר אמורות לקחת ובאופן הזה אנחנו לא מצליחים להגיע לסגירה של פערי המלאי בתחומי התשתיות

איליה כץ:  זה נוגע גם לעולמות התחבורה, גם לעולמות האנרגיה וגם לעולמות תוכן אחרים, וכן כשיש לנו פערים מאוד מאוד גדולים במלאי התשתיות אז אנחנו צריכים גם לעשות תיקונים נרחבים בשביל לצמצם אותם

איליה כץ:       אחד התיקונים הראשונים שמוצעים פה, באופן עקרוני המבנה של החוק בנוי בתצורה של היררכיה בין תשתיות שונות כשההיררכיה הזאת נועדה לתת תעדוף בין פרויקטים ככה שפרויקטים לא יתועדפו באותה רמה כולם, אלא לבוא למעשה לחלק את כל פרויקטי התשתיות לשלוש רמות

איליה כץ:  המדרג הראשון זה התשתיות הרגילות, כמו שאנחנו מדמיינים אותן, כבישים קטנים, תשתיות חלוקה קטנות, תשתיות בעולמות המים וכו', תשתיות לא משמעותיות, תשתיות עירוניות, שהן למעשה התשתיות הרוחביות שחלות בכל מקרה

איליה כץ:  המדרג השני זה תשתיות חיוניות שלגביהן יש שורות של הקלות במסגרת החוק הזה, הקלות כגון בתחומים של הסדרי תנועה, רישוי עסקים, מסירת שטח לרשות מקומית, יערות וכו'

איליה כץ:  הרמה השלישית של החוק מדברת על התשתיות החיוניות המועדפות, זה עשר תשתיות שהן ברמת עדיפות לאומית עליונה, שאותן תקבע הממשלה והן מקבלות את ההקלות, את המסלול הירוק הכי הכי משמעותי

איליה כץ:  אלה תשתיות דוגמת המטרו שהזכרנו אותו לפני כן, אבל גם רכבות קלות, קווי מתח עליון, תחמ"גים מאוד חיוניים, שדות תעופה וכו', כל דבר שהממשלה תחליט עליו שהוא באמת קריטי

שגית אפיק: עם איליה, מטרו היה בהסכמה

שגית אפיק:  איתי, יש אנשים אצלכם באגף תקציבים שאפשר להגיע איתם להסכמות

איליה כץ: כחלק מההבנות שלנו עם הייעוץ המשפטי של הכנסת ומתוך מטרה כן להגיע לאיזה שהוא - - -     

יוראי להב-הרצנו: שגית, זה מקובל עלייך? הוא אמר שזה מקובל עלייך

איליה כץ: כחלק מהרצון להוריד עומס מוועדת הפנים, נוכח חשש שעלה פה בצורה מובהקת על עומס על ועדת הפנים, אנחנו הסכמנו מיוזמתנו לרדד את חוק התשתיות הלאומיות בשורה של סעיפים שגם נוגעים לחוק התשתיות הלאומיות בעצמו וגם נוגעים לחלק מהתיקונים העקיפים ובנוסף לזה הצענו גם את הפיצול לחוק המטרו בשביל להוריד מהעומס של הוועדה, מתוך רציונל שזה יידון ביחד עם חוק המטרו הגדול שממילא מחכה בוועדת הפנים

איליה כץ:  מבחינתנו זה מביא למצב שההסדר ניתן לעיכול בתוך לוחות הזמנים של הוועדה בכנסת

שגית אפיק: קשה לנו להסכים עם האמירה הזאת, אנחנו כן מסכימים שהגענו להסכמות

שגית אפיק:  צוות הייעוץ המשפטי של ועדת הפנים ילווה גם את ועדת הפנים וגם את ועדת מיזמים, הסיכום שהגיעו אליו הוא כזה שחלקים, חלק א' וחלק ב', יעברו לוועדת מיזמים

שגית אפיק:  אתם רוצים להגיד את הסעיפים? זה למעשה סעיפים 1 עד 30, חלק ג' יעבור לוועדת הפנים, אלו סעיפים 30 עד 47, וחלק ד' יפוצל להליך חקיקה רגיל בוועדת הפנים, 48 עד 57

יוראי להב-הרצנו: אפשר להתייחס לזה לפני שמגדירים לאן?      

אופיר כץ: כן, היא תסיים להקריא ותתייחס

אופיר כץ:  לא נתקדם, אל תדאג

אופיר כץ:  כן, יוראי, בבקשה

יוראי להב-הרצנו: אני מבין את הצורך של הפיתוח והבינוי שמתואם לזה שהאוכלוסייה של ישראל גדלה, צפויה להכפיל את עצמה ב-30 השנה הקרובות, אבל זה לא מאוזן בצורה לא סבירה

יוראי להב-הרצנו:  מבטלים פה את פקיד היערות הראשי, שזה אומר שהם יוכלו לכרות כמה עצים שירצו, אנחנו כבר נמצאים במצב שאנחנו כורתים יותר מדי עצים

יוראי להב-הרצנו:  יש פה פגיעה קשה בזכות - - -     

נעמה לזימי: יותר מזה, כבר אנחנו במצב שבו לא אוכפים כמו שצריך כריתת עצים בכלל

נעמה לזימי:  זה גם ככה לא נאכף כמו שצריך

יוראי להב-הרצנו: שגית, זה חוק עצום

שגית אפיק: אני רוצה להבין את הסיכום, גם אני לא בטוחה שהבנתי

נעמה לזימי: אופיר, מה אתה חושב?      

אופיר כץ: היה סיכום, אבל אני מבין שהוא משתנה עכשיו

יוראי להב-הרצנו: מבטלים פה את פקיד היערות הראשי, פוגעים באיכות החיים של אזרחי ישראל

נעמה לזימי: תסתכל מה כתוב במדרג ג'

יוראי להב-הרצנו: מדרג ג' הוא לא סביר בשום צורה

יוראי להב-הרצנו:  עצם העובדה שצריך לפתח לא אומר שצריך לפתח בצורה לא סבירה

נעמה לזימי: הוראות רעש, עתיקות, יערות, צווי הפסקה מנהליים

יוראי להב-הרצנו: פה יש לך אישור לכרות מיליוני עצים, זה נראה לך סביר?      

ינון אזולאי: אז מה, אתה יודע כמה יעשו? מה קרה לך?      

יוראי להב-הרצנו: זה לא מצחיק, זה באמת לא סביר

ינון אזולאי: אתה רואה אותי צוחק? אני משתמש רק עם ניירות

יוראי להב-הרצנו: אני לא

נעמה לזימי: ינון, אין התייחסות של גורמי מקצוע להשלכות

יוראי להב-הרצנו: אני מבין את הצורך להתקדם כי באמת תשתיות לוקחות הרבה זמן בישראל, אבל אם נעשה את זה בחאווה זה לא ישרוד הרבה זמן ממילא

נעמה לזימי: ינון, נגיד הוראות רעש, זה איכות חיים בסיסית

יוראי להב-הרצנו: לחרוג בצורה משמעותית

יוראי להב-הרצנו:  לבטל את פקיד היערות הראשי, אנחנו חיים במדינה שהולכת ונהיית חמה יותר, אנחנו נמצאים על השבר הסורי-אפריקאי, עוד מעט לא תהיה פה יכולת ללכת ברחובות, אז נותנים רשות לכרות בלי התחשבות בפקיד היערות הראשי? לא סביר בשום צורה

נעמה לזימי: שגית, אני יודעת שאנחנו אומרים את זה על הרבה דברים, אבל אני פתחתי את הבוקר הזה ודיברתי על הסיפור של התשתיות הלאומיות וכל הפרק המטורף הזה כי הוא פשוט חיסול כל הרגולציה, כל הפיקוח, כל תכנון בישראל

נעמה לזימי:  אני לא יודעת למה נפלתם דווקא על הדבר הזה

יוראי להב-הרצנו: אני מבין למה הם נפלו, כי זה מכביד על התכנון ועל הביצוע, אבל יש סיבה שיש התייחסות בחוק לרעש שאפשר להשמיע, יש סיבה שיש שם התייחסות לפקיד היערות הראשי

שגית אפיק: אבל שימו לב שהחלקים האלה נמצאים, להבנתי, בחלק ג', הדברים שאתם מתייחסים אליהם

יוראי להב-הרצנו: עשרה פרויקטים, יש בכוחם לכרות מיליון עצים, זה נראה לכם סביר?      

איליה כץ: אני אענה, חבר הכנסת, לגבי העצים, ההסדר פה בסך הכול מכניס לשיקולים שפקיד היערות יכול לשקול, שהיום זה שיקולים שהם רק סביבתיים, הוא לא גורע מהסמכות של פקיד היערות, הוא רק אומר לו: אתה יכול לשקול גם שיקולים של פיתוח כלכלי כשאנחנו מדברים על מיזמי תשתיות חיוניים

נעמה לזימי: לא, לא, לא

נעמה לזימי:  שגית, תקשיבי לזה רגע

יוראי להב-הרצנו: זה לא מה שכתוב פה

יוראי להב-הרצנו:       (היו"ר ינון אזולאי)     

נעמה לזימי: להיפך גם

נעמה לזימי:  כשהוא אומר להכניס לפקיד היערות שיקולים כלכליים הוא מתחיל לשים במאזניים האם שמירה על הטבע ועל נכסי ציבור הם הופכים להיות על בסיס שיקול, בדרך כלל קצר טווח, ובאותו שיקול

נעמה לזימי:  למה פקיד יערות, במקום להתעסק בתפקידו, שמירה על עצים, על היערות, יתחיל לחשוב כלכלית?      

יוראי להב-הרצנו: שמירה על עצים היא עניין כלכלי

נעמה לזימי: עבדתי בקק"ל, התפקיד הזה חשוב, לא צחוק

נעמה לזימי:  אני גם גרה בחיפה, הסיפור של הגנה על עצים ותיקים זה משהו שאנחנו מכירים אותו

נעמה לזימי:  אין סיבה שפקיד יערות ישקול שיקולים כלכליים, אתם הופכים את התפקיד שלו לבדיחה

ינון אזולאי: אבל, נעמה, מצד שני את יודעת כמה פעמים את מונעת מהבינוי?      

יוראי להב-הרצנו: אני רק אומר לפני כן, כשאנחנו קראנו את הטיוטה הראשונה או את החוק שהוגש היה כאילו שגורמים פוליטיים יכולים לעקוף את סמכותו של פקיד היערות הראשי בעניין אישור כריתת עצים

איליה כץ: לא, זה לא ההצעה הפה

איליה כץ:  ההצעה פה, אני אתן דוגמה, היא לא היפותטית, אבל אפשר להתייחס אליה לצורך הדוגמה כהיפותטית, לצורך העניין יש עץ או כמה עצים –      

יוראי להב-הרצנו: נגיד 100,000

איליה כץ: מדברים נגיד על פרויקט ספציפי

איליה כץ:  נניח שהם נמצאים בשדרות רוטשילד והם עצים הם המון המון המון ערך אורבני וסביבתי בתל אביב

איליה כץ:  ועכשיו העצים האלה, יש להם ערך מדהים, אין על זה חולק

יוראי להב-הרצנו: הערכיות שלהם גבוהה

איליה כץ: חד משמעית

איליה כץ:  לצד זה רוצים לבנות, אושרה סטטוטורית תחנת רכבת קלה בתוך האזור, נתיב כניסה שפוגש בעצים האלה

איליה כץ:  היום המצב הוא שלפקיד היערות יש וטו ביחס לכריתה של העצים האלה ואסור לו לשקול מבחינת השיקולים מה יקרה עכשיו לפרויקט התשתיתי הזה שיכול להיות שיידחה עכשיו בשנה, שנתיים, שלוש או ארבע, בגלל העץ או חמישה העצים האלה

איליה כץ:  מה שאנחנו אומרים זה שהגיוני שאם בסוף יש פרויקט שהוא גם חשוב ל - - -     

נעמה לזימי: התשובה תמיד תהיה לכרות את העצים

איליה כץ: שפקיד היערות ישקול את הדברים האלה אחד מול השני

יוראי להב-הרצנו: מאחר שלי יש נתונים כי ביקשתי חקיקה שדואגת לשמירה על עצים בוגרים, מה שאתה מתאר הוא לא מדויק כי פקיד היערות הראשי בדרך כלל מאשר כריתה של עשרות עצים עבור פרויקט לאומי

יוראי להב-הרצנו:  לצורך העניין מה שאתם מאשרים פה, הדוגמה שיותר רלוונטית למקרה הזה, זה שאם יצטרכו לכרות עכשיו 170,000 עצים בעבור תחנת רכבת, פקיד היערות הראשי צריך לשקול רק את השיקול של האם זה סביר לכרות אותם בעבור התשתית הזאת או לא סביר, בהתאם לערכיות של העצים, לתרומה שלהם לסביבה

איליה כץ: הוא לא יכול להתחשב בדחיפות של התשתית

איליה כץ:  היום בחוק אסור לו

איליה כץ:  הוא רק חושב אם העץ חשוב או לא חשוב, הוא לא מסתכל מה העלות של זה

יוראי להב-הרצנו: תכנון שלא לוקח בחשבון התחשבות בערכי הטבע, בתוכם עצים, הוא תכנון לקוי

איליה כץ: אני מקבל את זה

יוראי להב-הרצנו: לא, אתה לא מקבל את זה כי אתה משנה את זה פה

יוראי להב-הרצנו:  אתה משנה, אתה נותן עשרה פרויקטים לאומיים שבהם אתה אומר עצים לא רלוונטיים לתכנון, הם פחות רלוונטיים, או חשיבותם פחותה כי התשתיות האלה הן חשובות

נעמה לזימי: איפה השרה להגנת הסביבה? איפה נמצאת השרה שזה התפקיד שלה לשמור על כל דבר פה?      

יוראי להב-הרצנו: אני מציע שמה שיקרה זה שהתכנון של כל התשתיות, תיקחו בחשבון את ערכי הטבע

איליה כץ: אני מאמין שהיא חושבת ש - - -      

נעמה לזימי: לא, אני מאמינה שהיא שכחה את הסביבה

נעמה לזימי:  זה לא היה עובר בכנסת הקודמת

נעמה לזימי:  תמי לא הייתה מעבירה את זה, כולכם מבינים את זה, השרה להפקרת הסביבה

יוראי להב-הרצנו: אני חוזר ואומר, תכנון תשתיות לאומיות, חשובות ככל שתהיינה, שלא לוקחות בחשבון את ערכי הטבע ב-2023 אין להם מקום

יוראי להב-הרצנו:  אין להם מקום

נעמה לזימי: אנחנו היום מצילים את המשרד

נעמה לזימי:  שתגיד תודה אחר כך

יוראי להב-הרצנו: אין להם מקום ולא משנה כמה חשוב התשתיות

יוראי להב-הרצנו:  כל תשתית צריכה לקחת בחשבון את ערכי השמירה על הטבע, ודאי של עצים

יוראי להב-הרצנו:  אין דבר כזה אחרת

איליה כץ: בכל מקרה אני חושב שתסכימו שזה דיון ראוי –      

יוראי להב-הרצנו: שצריך לקרות בוועדה

יוראי להב-הרצנו:  לא כחלק מחוק ההסדרים

נעמה לזימי: זה גם פוגע ביעדי אקלים, זה פוגע בדברים שאנחנו התחייבנו אליהם

יוראי להב-הרצנו: אתם משנים פה סדרי עולם תכנוניים, אתם קובעים שתכנון לא ייקח בחשבון את ערכי הטבע בחשיבות עליונה

נעמה לזימי: ואם הייתה פה שרה שהיא לא עציץ זה לא היה עובר, כל מה ששמתם פה לא היה עובר

נעמה לזימי:  ינון, מה אתה חושב?      

ינון אזולאי: על העצים או על איכות הסביבה?      

נעמה לזימי: ינון, אל תצחק, זה לא כמו נושא שהוא לא – גם אני לא מחבקת עצים, תאמין לי, פשוט הם חשובים

יוראי להב-הרצנו: אני מחבק עצים

נעמה לזימי: אני יודעת, אתה מחבק עצים

נעמה לזימי:  אבל אנחנו גם מבינים שפליטות והכול, עצים זה חלק חשוב מאוד בהצללה ברשויות, במניעת התחממות

יוראי להב-הרצנו: בפתרון של משבר האקלים

נעמה לזימי: נכון

נעמה לזימי:  אתה יודע שהיום פחות גגונים, יותר עצים, מבינים את זה הרבה יותר נכון

יוראי להב-הרצנו: עצים סופחים רעלנים ופחמן דו חמצני, פולטים חמצן לאוויר, הם תורמים להצללה

נעמה לזימי: אם הייתה שרה נורמלית פה במשרד הזה זה לא היה עובר

נעמה לזימי:  זה פשוט חרפה מה שקורה פה, אנחנו אופוזיציה מצילים לעידית את המשרד

ינון אזולאי: היא הצילה לכם את הממשלה, עכשיו אתם מצילים לה את המשרד

יוראי להב-הרצנו: אני לא מתנגד לפיתוח, ודאי לא של תחבורה ציבורית שגורמת לפחות פליטות של פחמן, אני רק אומר שתכנון של כל דבר שלא לוקח בחשבון את ערכי הטבע הוא תכנון לקוי ולכן אני עומד על כך שכל תכנון במדינת ישראל ייקח בחשבון גם את המשתנים של שמירה על ערכי הטבע

יוראי להב-הרצנו:  ופה אתה אומר, שימו בצד את ערכי השמירה על הטבע, שהם - - -     

ינון אזולאי: יוראי, אתה פעם נתקלת בלהשיג היתר בנייה במקום שיש עץ שצריך להזיז אותו? יותר קל לך להוציא היתר בנייה מאשר להוציא היתר להוריד את העץ הזה

ינון אזולאי:  אני באמת אומר לך

ינון אזולאי:  לפעמים זה משגע אותי

ינון אזולאי:  אני לא בעד להוריד את העצים - - -      

נעמה לזימי: אבל למה פקיד יערות צריך לשקול שיקול כלכלי?     

יוראי להב-הרצנו: אני מסכים איתך, אבל פה מדובר על עשרות אלפי עצים

נעמה לזימי: ברגע שזה יקרה זה השיקול שיהיה, כי ברגע שאתה מכניס עוד קטגוריה שהיא כלכלית, שהיא קצרת טווח, שהיא לא שוקלת את התפקיד שלו אתה מחסל את התפקיד הזה

יוראי להב-הרצנו: אני אתן לך נתון

ינון אזולאי: בבקשה

יוראי להב-הרצנו: בישראל יש בערך 500,000 עצים שנכרתים כל חמש שנים רק במרחב האורבני

יוראי להב-הרצנו:  מתוך כל אותם עצים שנכרתים רק 2% מגישים עררים, מתוך 2% עררים מתקבלים מעטים בגלל שפקידי היערות לפעמים לא ממלאים את תפקידם כהלכה וגם כי הם מגלים התחשבות, כשמדובר בעץ אחד, בחמישה עצים, בעשרה עצים, ודאי כשמדובר בשטח פרטי

יוראי להב-הרצנו:  פה, לפי הצעת החוק הזאת מדובר בפרויקטים לאומיים שכנראה לא מתקיימים במרחב האורבני בדרך כלל וכוללים עשרות אלפי עצים

יוראי להב-הרצנו:  זה לא אירוע של עץ אחד, שלושה עצים, חמישה עצים, זה אירוע של עשרות אם לא מאות עצים ולא לתעדף את הערכים הסביבתיים על פני ערכים אחרים, או לפחות לייצר איזה שהוא איזון, זה בעיניי לא סביר

איליה כץ: רק אני אגיד שלעניין הפרויקטים הלאומיים המתועדפים כרגע הרשימה כוללת בהחלט פרויקטים אורבניים, כוללת את המטרו, את כל הפרויקטים של הרק"לים בתל אביב ובירושלים

יוראי להב-הרצנו: מה ההערכה לגבי עצים? של כמה כריתות?      

איליה כץ: בסוף חשוב גם לציין את זה שהליך התכנון הוא לא משתנה בהקשר הזה

איליה כץ:  ההחלטה של פקיד היערות היא כבר בשלב ההיתר

יוראי להב-הרצנו: אחרי הפקדת התכניות, נכון

יוראי להב-הרצנו:  הוא אחרון בתהליך

איליה כץ: ולכן שיקול הדעת התכנוני עדיין נשאר, זאת אומרת מוסד התכנון עדיין יכול להחליט מה התוואי ועד כמה הוא פוגע וכו', אבל בסוף בשלב הביצוע, כשאתה נכנס לפרמטר הספציפי אחרי התכנון המפורט של האם באמת באמת חייבים לכרות את העץ הזה או לא, כשמוחלט שהוא נמצא בתוך תוואי התכנית, לפעמים אתה לא רוצה להגיע למצב שאתה צריך לתקן את התכנית

יוראי להב-הרצנו: אני בעד להקדים את חוות דעתו של פקיד היערות לתחילת התהליך

נעמה לזימי: אז למה בחוק הסדרים?      

יוראי להב-הרצנו: והתחלתי לקדם חקיקה בהקשר הזה

נעמה לזימי: האמת שזה נכון, אי הוודאות מושכת אתכם אחר כך בכל מיני חסמים

יוראי להב-הרצנו: אני שוב אומר, לומר לגורם הסביבתי כמעט היחיד שאקטיבי בתהליך, דעתך פחות חשובה, בוא נתעדף את הערכים הכלליים, בעיניי זה לא סביר

נעמה לזימי: ינון, במדינה יש חוקים טובים להגנת סביבה, לא תמיד אוכפים, לא תמיד נעשה מה שטוב, אמרתי את זה בפתח דבריי פה, היום בתשע בבוקר, אבל יש פה אשכרה תקנות טובות, באים עכשיו בחוק הסדרים ואומרים שנופי ילדות שלנו, שהטבע שלנו, שהקניין הציבורי שלנו, שזה הטבע, הולך קיבינימט

נעמה לזימי:  זאת האמת

נעמה לזימי:  אי אפשר לאהוב את המדינה ולהחריב אותה

נעמה לזימי:  אי אפשר, זה לא יכול להיות ביחד, זה לא בהלימה

ינון אזולאי: מה אתם אומרים על הרעש?      

נעמה לזימי: כל הקירות האקוסטיים שאתה רואה בדרכים, אתה מבין שזה משמעותי

נעמה לזימי:  היום אתה בונה הרבה יותר צמוד לכבישים

ינון אזולאי: איליה, תסביר לה על הרעש

איליה כץ: גם לגבי נושא הרעש, בסוף ברור שיש פה איזה שהוא מתח בין - - -     

נעמה לזימי: איזה שהוא מתח

נעמה לזימי:  היום רוב הבנייה, היום אתה בונה בפרברי הערים, גם ערים שיושבות על כבישים ראשיים, אתה גולש עם השכונות למקומות שמפגע הרעש, ובלי קשר לדברים אחרים, מפגע הרעש הוא מאוד קשה

נעמה לזימי:  אם אתה רוצה להסיר רגולציה במקום הזה ותקנות אתה בעצם אומר לאנשים שאיכות החיים הכי בסיסית שלהם, ינון, הופכת להיות קשה

נעמה לזימי:  למה?      

ינון אזולאי: - - - איכות הסביבה, הא?      

נעמה לזימי: לא, אני פשוט מבינה שיש קשר בין חיים שהם חיי איכות לבין סביבה

נעמה לזימי:  לא רק בגלל הגנה על הסביבה, גם בגלל הגנה עלינו, ינון

נעמה לזימי:  רווחה זה לא רק משכורת, רווחה זה גם איך אנחנו חיים

לירון אדלר: אני אומר שגם לעמדת הייעוץ המשפטי יש פה הסדרים שהם כמובן הסדרים קשים ומורכבים

לירון אדלר:  באמת החוק הזה מבקש להתגבר על הרבה הסדרים אחרים בחקיקה ולעשות כאן הסדרים חריגים

לירון אדלר:  כן, צריך לעשות כאן הרבה איזונים במערכת היחסים המורכבת הזאת, רעש זה מטרד לא פשוט

נעמה לזימי: מי אנחנו שנפגע בציבור ככה? מי שמנו לזה?      

יוראי להב-הרצנו: בניגוד לחוק

נעמה לזימי: באמת אני אומרת לך

נעמה לזימי:  אנחנו פה במקום שיום אחד לא נהיה פה, באיזה קטע אנחנו נחסל פה תקנות של איכות חיים ברמה הכי בסיסית? זה נראה למישהו פה הגיוני? גם אתם, אתם עובדים במקום שאתם עובדים בו, וזה בסדר גמור, אתם רוצים להמשיך לראות את כל ההולילנדים האלה שתייצרו פה? את כל מפגעי הרעש, את כל כריתת הטבע

נעמה לזימי:  זה תפקידכם? בשביל זה באתם לפה? באמת, אל תגנו על זה, לא בחוק הסדרים

יוראי להב-הרצנו: ושוב, אני אומר שוב, החוק הזה נשען על תפיסה מיושנת שלפיה לא צריך להיות איזון בין צרכי הפיתוח לבין שמירה על ערכי הטבע

יוראי להב-הרצנו:  בואו נתעורר ונבין שבשנת 2023 שמירה על ערכי הטבע זה חלק בלתי נפרד מתהליך התכנון, הוא לא מכביד עליו, הוא לעתים גם לא מאט אותו, אבל צריך להתחשב בזה

יוראי להב-הרצנו:  גם רעש זה חלק מאיכות הסביבה ואיכות החיים של אזרחי ישראל

יוראי להב-הרצנו:  כל הדברים האלה קבועים בחוק, ההגנות האלה קבועות בחוק כדי להגן על האזרחים

יוראי להב-הרצנו:  אז עכשיו אתם מבקשים להביא שינוי סדרי עולם בהליך התכנון? אני לא מצליח להבין את זה

נעמה לזימי: הייעוץ המשפטי גם מתפתל פה

נעמה לזימי:  אתם לא יכולים לסחוט אותנו להעביר דבר כזה

נעמה לזימי:  באמת, די

ינון אזולאי: לא, אף אחד לא סוחט אתכם

קריאה: זה גם מאוד מונומנטלי

יוראי להב-הרצנו: הנה עוד מילה, מונומנטלי

נעמה לזימי: יש פה סחיטה, כי היועצת אומרת פה, כמו שצריך: אני לא מאמינה בזה

נעמה לזימי:  והם, מכבש לחצים בשעה כזאת כשכולנו פה עייפים, לא לעניין, זה בדיוק הסיפור של חוק ההסדרים

ינון אזולאי: נעמה, אני אומר לך, את אל תצביעי

יוראי להב-הרצנו: היא לא יכולה להצביע

ינון אזולאי: מה אתה אומר?      

נעמה לזימי: הוא יודע

נעמה לזימי:  אתה לא מכיר את ינון?      

יוראי להב-הרצנו: אמרנו שהקול שלי הוא קול אחד וחצי כי הוא משקלל גם את נעמה

נעמה לזימי: ינון, בשם ברית ועדת הכספים שיש בינינו, תציל את הטבע העירוני

ינון אזולאי: אתם רוצים להגיד משהו על העתיקות גם?      

יוראי להב-הרצנו: אתה תגיד על העתיקות

נעמה לזימי: אני אגיד משהו על העתיקות

נעמה לזימי:  לא פעם תוך כדי תנועה מגלים גם מרחבים ארכיאולוגיים מסוימים, אפילו בתי עלמין, לא נדבר על דברים כאלה, לא שאמרתי שזה עתיקות, אבל –      

ינון אזולאי: לא, אבל יש בתי עלמין עתיקים

נעמה לזימי: יש כל מיני גילויים שקורים תוך כדי ההליכים האלה, ההגבלה בזמן אומרת בעצם, מרגע שעברת את הזמן יכול להיות שיש פה איזה שהוא משהו שיש בו נכס תרבותי שקשור במורשת שלנו, בהיסטוריה הענפה שלנו, בדברים שחשובים לנו ואנחנו נמחק אותם כי הם הקציבו X זמן

נעמה לזימי:  אני בטוחה שלך נגיד זה לא דבר נכון

ינון אזולאי: ברור, איליה, היא צודקת

ינון אזולאי:  תן לה הסבר

ינון אזולאי:  היא דיברה על העתיקות

איליה כץ: אני חושב שגם לגבי העתיקות זה קצת דומה לפקיד היערות, בסוף אנחנו מבינים שלצד זה שיש ערך מאוד - - -     

ינון אזולאי: יש פקיד עתיקות אגב?      

איליה כץ: יש רשות העתיקות

איליה כץ:  יש מנהל רשות העתיקות, יש לו סמכויות - - -     

ינון אזולאי: לא, פקיד יערות זה משהו מיוחד

ינון אזולאי:  אמרתי להם, זה נשמע משהו מהאגדות

איליה כץ: זה דומה

איליה כץ:  יש פקיד יערות מחוזי ויש פקיד יערות ארצי

יוראי להב-הרצנו: ינון, ראית הארי פוטר?      

ינון אזולאי: לא

יוראי להב-הרצנו: אז למי שכן ראה, זה האגריד

יוראי להב-הרצנו:  פקיד היערות הוא האגריד

יוראי להב-הרצנו:  האגריד זה חגי ופה הם רוצים לקשור את ידיו של חגי

יוראי להב-הרצנו:  אסור לתת לזה יד

נעמה לזימי: זה אינטרס לא רק ציבורי, זה גם אינטרס לאומי, כי עתיקות זה גם אינטרס לאומי

יוראי להב-הרצנו: נצל את שעת הכושר שאתה אוחז בהגה

ינון אזולאי: אני רוצה להגיד לך שאופיר היום עשה עבודה טובה

יוראי להב-הרצנו: אין ספק

נעמה לזימי: את עיר דוד גילו בדיעבד

נעמה לזימי:  תדמיין לך הקצבת זמן

נעמה לזימי:  אתה מבין מה שאני אומרת?      

איליה כץ: בסוף מה שאנחנו אומרים פה, עשרה פרויקטים לאומיים הכי חשובים שהממשלה החליטה לגביהם, לגביהם רשות העתיקות צריכה לעמוד באיזה שהן אמות מידה של לוחות זמנים, מה שנקרא שאותם יתעדפו

ינון אזולאי: יוראי, תודה, נעמה, תודה

ינון אזולאי:  זהו, מספיק

נעמה לזימי: אני רוצה להגיד דבר אחרון

נעמה לזימי:  אני רוצה להקריא לך משהו

נעמה לזימי:  אם יש מפגע רעש, עד חמש פעמים בשנה אם התקיימו כל אלה, הממשלה אישרה חריגה ממפלס הרעש המרבי בהתאם לפסקה זו הגוף המבצע יציע דיור חליפי לאדם שמתגורר במקום שבו צפוי שתהיה חריגה ממפלס הרעש המרבי

נעמה לזימי:  חמש פעמים בשנה הוא יכול לפנות אותו ולטרטר אותו, בחוק

יוראי להב-הרצנו: אפשר לשאול אותו שאלה? יש לך חמש בנות, אתה לא רוצה שהן יוכלו ליהנות מהטבע?      

ינון אזולאי: יוראי, תודה, אני עובר לסעיף הבא

צבי ידידיה סוכות: יוראי, אתה מוזמן לבוא לגור בשומרון, יש מלא טבע

נעמה לזימי: לא, אבל מה זה אומר שעוברים לבא?      

שגית אפיק: ננסה לחשוב, לראות אם אנחנו יודעים לבנות משהו יותר טוב, בסדר? אז עמוד 34, סעיף 2

יוראי להב-הרצנו: רגע, מה עם חוק אוויר נקי? יש עוד

יוראי להב-הרצנו:  שגית, בפרק הזה יש עוד דברים

ינון אזולאי: אנחנו חוזרים לסעיף

יוראי להב-הרצנו: ינון, יש בפרק הזה עוד סעיפים בעייתיים

יוראי להב-הרצנו:  שגית, יש עוד סעיפים בעייתיים בפרק הזה

קריאה: זה כולה שיקול דעת

יוראי להב-הרצנו: לא, בשום פנים ואופן

יוראי להב-הרצנו:  זה לא קשור לשרה להגנת הסביבה, זה קשור לשר החקלאות, הוא פקיד של שר החקלאות

שגית אפיק: סעיף 2, קק"ל

שגית אפיק:  יגל, אתה רוצה להסביר? סעיף 2, עמוד 34, חוק קרן קיימת לישראל

מתן יגל: היום הקרן הקיימת לישראל נהנית מהשקעות מאוד משמעותיות של המדינה בתשתיות, זה יכול להיות בכבישים, רכבות, רכבות קלות ובעצם יש השקעות מאוד משמעותיות של המדינה שהן גורמות לעליית ערך הקרקע ולכן אנחנו מבקשים פה לבצע היטל מימון פיתוח על קק"ל, 30% מההכנסות שלהם להעביר אותם למימון תשתיות תומכות דיור

ינון אזולאי: מה המצב היום? איך זה הולך היום?      

מתן יגל: היום קק"ל לא משלמת שום דבר למעט מס בשיעור 7% והם נהנים מכל ההשקעות המשמעותיות בתקציב המדינה שמשביחים להם את הקרקע

ינון אזולאי: לאן יילך הכסף?      

מתן יגל: לתקציב המדינה

ינון אזולאי: היום הכסף הולך לקק"ל, כשהם מוכרים את כל ההשבחה הם מקבלים אותה, נכון?      

מתן יגל: נכון

ינון אזולאי: ואתה אומר שאתה תיקח 30%?      

מתן יגל: מההכנסות של קק"ל בגין ההשבחה שהמדינה משקיעה בה

שגית אפיק: אין לכם הסכם איתם?      

מתן יגל: אנחנו בשיח איתם

שגית אפיק: אז אנחנו נעביר את זה לוועדת הכספים ותמשיכו את השיח מחוץ לוועדה?      

מתן יגל: נשמע בסדר

שגית אפיק: וזה לא יחוקק ככל שתגיעו להסכמות?      

מתן יגל: כן

שגית אפיק: בסדר

שגית אפיק:  תשאיר את זה בוועדת כספים כחלק מההסדרים

שגית אפיק:  סעיף 2 להצעת חוק ההתייעלות הכלכלית יישאר בוועדת הכספים, חוק קרן קיימת לישראל, ינסו להגיע להסכמות מחוץ לשולחן הוועדה, אנחנו תקווה שגם יצליחו ולא נצטרך לחוקק את זה

מתן יגל: אין לנו גם בעיה להגיד לפרוטוקול שככל שנגיע איתם להסכמה אין לנו שום רצון לחוקק את הדבר הזה

שגית אפיק: יפה

ינון אזולאי: תודה רבה

ינון אזולאי:  מי בעד? מי נגד? מי נמנע? שלושה

ינון אזולאי:  אושר, עבר לוועדת הכספים

ינון אזולאי: אושר

שגית אפיק: סעיף 1, סעיף מטרת החוק, גם עובר בדרך כלל באופן מסורתי לוועדת הכספים

שגית אפיק:  סעיף 1 להתייעלות, עמוד 34, אפשר להצביע גם עליו

ינון אזולאי: זה מטרת החוק

שגית אפיק: זה מטרת החוק, זה עובר תמיד לכספים, אין עם זה בעיה

ינון אזולאי: מי בעד? שלושה

ינון אזולאי:  מי נגד? מי נמנע? אין

ינון אזולאי:  גם זה עבר, מטרת החוק, לוועדת כספים

ינון אזולאי: אושר

שגית אפיק: אז נעשה גם את התחילה, סעיף 76 לחוק התכנית הכלכלית, סעיף תחילה עובר לוועדת הכספים

שגית אפיק:  אתה רוצה להצביע? סעיף 76, תחילה של התכנית הכלכלית

ינון אזולאי: מי בעד? מי נגד? מי נמנע? עבר

ינון אזולאי: אושר

שגית אפיק: נעשה את התשתיות

שגית אפיק:  איליה, רעש, סגור?      (היו"ר אופיר כץ)     

נעמה לזימי: סליחה על הפתוס, אבל עתיקות במדינה שלנו והטבע שלנו ואיכות החיים הכי בסיסית, אי אפשר לשים את הדבר הזה בחוק הסדרים, אי אפשר לדבר על ממשלה לאומית יהודית והכול ולהחריב את המורשת שלנו ובטח לא את הטבע שלנו, ובטח לא את בריאות הציבור שלנו

יוראי להב-הרצנו: לא ניהלנו דיונים על כל אחד מהסעיפים האלה

נעמה לזימי: כולכם, לא ייאמן, הכלכלה לפני היהדות שלכם

איליה כץ: סוף בשביל לשמור על השטחים הפתוחים אנחנו רוצים לצופף בתוך המרקם העירוני

איליה כץ:  התשתיות הלאומיות האלה זו בדיוק הדרך שלנו - - -      

יוראי להב-הרצנו: מה הקשר?      

נעמה לזימי: אנחנו בעד ציפוף, אל תבוא לנו בזה, זה לא ככה

יוראי להב-הרצנו: אתם מייצרים פה תכנון לקוי, כי תכנון שלא לוקח בחשבון את אתרי העתיקות שלנו ואת הטבע שלנו ואת איכות החיים של התושבים שסובבים הוא תכנון לקוי ודינו להיפסל

יוראי להב-הרצנו:  אז במקום שהוא ייפסל בואו לא נקבע אותו

נעמה לזימי: אנחנו שומרות על העצים

נעמה לזימי:  אין לכם עמדה? עתיקות במדינה זה כאילו סתם ההיסטוריה? העיקר לספח כל חלק לא קשור, אבל אם יש לך מורשת שאתה שומר עליה זה לא

ינון אזולאי: אנחנו רוצים שזה יחול גם ביהודה ושומרון

נעמה לזימי: זה חל, מה לעשות? זה תקנות

צבי ידידיה סוכות: אנחנו בעד, זה כולה לוח זמנים, אני בעד

צבי ידידיה סוכות:  דברים נתקעים

יוראי להב-הרצנו: אם זה כל כך חשוב בוא נבטל את הכול, שלא תהיה רגולציה

יוראי להב-הרצנו:  יגידו, פה תיבנה תחנת רכבת תיבנה תחנת רכבת, לא משנה אם יהיו עתיקות, לא משנה אם יהיו עצים

נעמה לזימי: אין, נפלנו על שרה שלא אכפת לה

יוראי להב-הרצנו: לא משנה אם נחריב את איכות החיים של התושבים עכשיו

צבי ידידיה סוכות: זה סך הכול לוח זמנים, זה כל האירוע, מה מפריע לך לוח זמנים? מה מפריע לך שהם יעמדו בלוח זמנים?      

יוראי להב-הרצנו: מה זאת אומרת?      

צבי ידידיה סוכות: יש לוח זמנים, הם יעמדו בו

נעמה לזימי: זה אנשים בסוף

נעמה לזימי:  זה אנשים שאם אין להם עץ מתחת לבניין, להצל אותם, ליד תחנת אוטובוס, או שיהיה להם נכס מתאים ליד המקום שלהם

צבי ידידיה סוכות: עשרה מקומות בכל הארץ, עשרה מקומות שרשות העתיקות תוכל להיכנס

יוראי להב-הרצנו: ביום הראשון יכרתו 19,000 עצים, ביום השני ידרסו שלושה אתרים של עתיקות

צבי ידידיה סוכות: אני מדבר על עתיקות, לא על עצים

צבי ידידיה סוכות:  לא ידרסו כלום

צבי ידידיה סוכות:  בסוף הם יעשו הכול מקצועי אותו דבר, אבל כשיש עשרה מקומות שהם יכולים לתעדף, שהם צריכים לעשות אותם הכי מהר בלוח זמנים זה דבר סביר, מה הבעיה שלך עם זה?      

נעמה לזימי: לא, אתה לא פעם מגלה את הדברים האלה תוך כדי תנועה

צבי ידידיה סוכות: מה זה הדברים האלה? לוח זמנים?      

נעמה לזימי: בתחנה המרכזית גילו פארק

צבי ידידיה סוכות: אני מסכים איתך, נעמה

צבי ידידיה סוכות:  יש הרבה דברים כאלה, ברור, אבל בסוף כמה זמן לוקח – מה הם עושים במקומות האלה? הם חופרים ואחר כך מכסים, מתעדים הכול, מכסים ובונים מה שצריך

צבי ידידיה סוכות:  זה מה שהם עושים ברוב המקומות, באמת זה מה שעושים

יוראי להב-הרצנו: אתה מסכים איתי שעתיקות זה נכסי תרבות של מדינת ישראל?      

צבי ידידיה סוכות: נכון, אבל לא כל העתיקות

נעמה לזימי: בסדר, לא כול, אבל יש ולא מגבילים אותם בזמן, על זה מצביעים

נעמה לזימי:  תקשיב, לא כל מה שמוצאים יש לו ערך ולכן מצביעים על זה בוועדות בדרך כלל ומחליטים אם כן או לא וקורה הרבה פעמים שלא, אבל אתה מגביל את האפשרות הזאת בזה

צבי ידידיה סוכות: לא, הפוך, אומרים אלה שכן, קחו לוח זמנים, בעשרה מקומות בכל הארץ הם יכולים לעמוד

יוראי להב-הרצנו: צבי, מה שההצעה הזאת אומרת, לצורך העניין אם עכשיו נמצא ממצא ארכיאולוגי צריך שבועיים לדון אם הוא ערכי או לא ערכי

שגית אפיק: רעש ויערות רצית?      

נעמה לזימי: רעש, יערות ועתיקות

שגית אפיק: את כל פעם מוסיפה

נעמה לזימי: לא

שגית אפיק: בסדר

נעמה לזימי: תודה, שגית

שגית אפיק: אז אנחנו נחזור לתשתיות לאומיות, אתם רוצים להגיד את תוצאות המשא ומתן המפרך?      

יוראי להב-הרצנו: יש גם אחרי זה עוד סעיפים

שגית אפיק: אנחנו נמשיך בהם

נעמה לזימי: אופיר, אתה מבין מה זה רעש, זה כל הקירות האקוסטיים בדרכים כשבונים בתים בצפוף לכבישים מהירים, זה באמת איכות חיים

יוראי להב-הרצנו: תחשוב מה זה לגור בתמ"א, בתוך תמ"א 38 שנה עכשיו, מכוח החוק הזה

יוראי להב-הרצנו:  זה הזיה, זה לא חוקי

ינון אזולאי: מה, שמורידים לך את העצים?      

יוראי להב-הרצנו: לא, זה רעש

נעמה לזימי: אני לא מבינה אתכם

שגית אפיק: מה עכשיו?      

נעמה לזימי: מה הסחר מכר הזה?      

יוראי להב-הרצנו: איך אפשר לתעדף עצים, עתיקות ואיכות חיים?      

נעמה לזימי: אני בוחרת בין העתיקות לבין הרעש, לבין העצים, לבין טבע עירוני? לבין מערה עתיקה?      

שגית אפיק: אני רוצה להגיד לך

איליה כץ: שגית, ההצעה שלנו, ואני מודה שאנחנו לא מרגישים איתה הכי בשלם

שגית אפיק: אנחנו גם לא מרגישים איתה בנוח, בכלל לא

איליה כץ: אם אנחנו תכננו לקצר את לוחות הזמנים של פרויקטים בעשרות אחוזים אנחנו עכשיו מצמצמים את זה בצורה מהותית

שגית אפיק: אבל אולי החקיקה גם תוכל להיות מיושמת, כי היא תעבור בלוחות זמנים ריאליים

שגית אפיק:  אולי

איליה כץ: אבל נוכח האתגר הזה שהלשכה המשפטית מציגה - - -     

שגית אפיק: שחברי הכנסת מציגים

איליה כץ: האתגר התפעולי

איליה כץ:  מה שחברי הכנסת מציגים אני חושב שהיה צריך להידון בוועדה ואני חושב שהיו לנו טיעונים מהותיים שמסבירים למה אנחנו צודקים, אבל כמובן שזה לשיטת חברי הכנסת

איליה כץ:  לעניין התהליך, למרות שאנחנו חושבים שההסדר של פקיד היערות הוא הסדר טוב וראוי אנחנו מציעים להוריד אותו ובנוסף לזה אנחנו גם מציעים להעביר את ההסדר שקבוע היום ברעש, בתוספת השנייה, להעביר אותו להסדר שייקבע בהסמכה של השרים

שגית אפיק: באישור ועדת הפנים?      

איליה כץ: בהתאם להצעה בחוק

איליה כץ:  כמובן הוועדה תדון, אנחנו עכשיו לא בדיון לגבי - - -     

שגית אפיק: באישור ועדת הפנים

שגית אפיק:  נושא הרעש לא יותקן בלי ועדת הפנים

איליה כץ: לשיקול דעת יו"ר הוועדה

שגית אפיק: יש עוד סעיפים שהסכמתם לפצל, אז אפשר לומר אותם?      

נעמה לזימי: למה עתיקות לא? לא הבנתי

שגית אפיק: למה עתיקות לא?      

איליה כץ: כי בסך הכול בעתיקות אנחנו מבקשים לקבוע לעשרה פרויקטים לאומיים לוחות זמנים לעשות בהם חפירות בדיקה

איליה כץ:  בסך הכול אומרים לרשות העתיקות, שימי פרויקטים אחרים בצד, תתעדפי את אלה, שימי את כל המשאבים שלך בדבר הזה

איליה כץ:  זה דבר הכי סביר בעולם

נעמה לזימי: אתה יודע מה? אני הולכת איתך, יש חוות דעת שרשות העתיקות יכולה לעמוד בלוחות הזמנים האלה?      

אופיר כץ: תמשיך, מה עוד?      

יוראי להב-הרצנו: שגית, לגבי הרעש

יוראי להב-הרצנו:  במידה שאנחנו מסמיכים את ועדת הפנים לאשר חריגה משמעותית מהרעש שמותר לפי החוק, זה מייתר פתרון של דיור חלופי עבור אלו שנמצאים בסביבות הרעש?      

שגית אפיק: זה חלק מהדיון

לירון אדלר: ההסדר שיש היום בתוספת השנייה, אותו מבקשים לפצל

לירון אדלר:  מה שכתוב בתוספת השנייה לא יהיה כרגע על השולחן

לירון אדלר:  מה שיישאר על השולחן זה סעיף 53 שנותן הסמכה לקבוע הסדרים שחורגים מהסדרי הרעש כמו שהם היום

יוראי להב-הרצנו: אבל זה לא מייתר את היכולת לקבוע הסדרים חלופיים

לירון אדלר: לא, בצו שיביאו לוועדת הפנים אפשר יהיה לדבר על זה

לירון אדלר:  זה משאיר סעיף הסמכה לעשות הסדרים מיוחדים

יוראי להב-הרצנו: אז אני מצטרף לחברת הכנסת לזימי ומבקש להחריג גם את העצים וגם את העתיקות מהאירוע הזה

אופיר כץ: מה ההסדר? מי מקריא את ההסדר, מה יוצא, מה נכנס? אני רוצה להצביע

שגית אפיק: תגידי לנו את חלק א' ו-ב', נתחיל מזה, זה עובר לוועדת מיזמים לאומיים, נשאר כחלק מהצעת חוק ההסדרים

שגית אפיק:  סעיפים 1 עד 30 להצעת החוק, בתוך סעיף 94, בתוך החוק החדש לקידום תשתיות לאומיות, שאצלנו נמצא בנושא מספר 58, למעשה עובר לוועדת מיזמים לאומיים ונשאר כחלק מהצעת חוק התכנית הכלכלית

שגית אפיק:  אתה יכול להצביע על זה

יוראי להב-הרצנו: עכשיו מצביעים על א' ו-ב'?      

שגית אפיק: על א' ו-ב'

אופיר כץ: מי בעד? ארבעה? מי נגד? מי נמנע?      

קריאה: סליחה, אפשר לחזור על זה?      

שגית אפיק: א' ו-ב', מיזמים לאומיים

שגית אפיק:  העברנו את החלק, הטוב עבורכם עשינו

שגית אפיק:  נתקדם

שגית אפיק: אושר

שגית אפיק: חלק ג', כולו נשאר בוועדת פנים?      

נעמה לזימי: הוא בעייתי ביותר

נעמה לזימי:  יש בו אשכרה סעיף שאומר שמותר לפנות חמש פעמים - - -     

אופיר כץ: נעמה, שנייה

לירון אדלר: שאר החוק נשאר בוועדת פנים, למעט הסעיפים שכן סוכם - - -     

שגית אפיק: שזה בחלק ג', הסעיפים האלה?      

לירון אדלר: סעיפים 32 עד 35 הם בתוך חלק ג'

שגית אפיק: 32 עד 35 יורדים מתוך חלק ג'

שגית אפיק:  חלק ג', איזה מספרי סעיפים הוא?      

יוראי להב-הרצנו: מה זה 32?      

שגית אפיק: חלק ג' זה 31 עד 47, מה את מורידה מזה?      

לירון אדלר: 32 עד 35 ו-46

לירון אדלר:  32 עד 35 זה הסדר של אישור בשתיקה, שאם גורם שמוסמך לתת רישיון לא ענה בזמן זה נחשב כאילו הסכים

לירון אדלר:  אנחנו מורידים את ההסדר הזה ככה שיצטרכו לקבל רישיון פוזיטיבי לכל מיני דברים, לא יהיה הסדר שאם מישהו לא ענה בזמן אז הרישיון ניתן בלי לקבל הסכמה בצורה פעילה

שגית אפיק: סעיפים 31 עד 47 למעט סעיפים 32 עד 35 ו-46

לירון אדלר: סעיף 46 מדבר על מסירת שטח לרשות מקומית, מדובר על נושא שאם הקמת המבנה הוא בשטח של רשות מקומית וצריך לעשות בו כל מיני דברים של תיקוני ליקויים ודברים כאלה, יש שם איזה שהוא הסדר מיוחד

נעמה לזימי: אז מה קורה עם רעש, עתיקות ועצים?      

לירון אדלר: זה בחלק ה'

שגית אפיק: אז עכשיו נצביע לפנים, מתוך הצעת החוק, 31, 36 עד 45

אופיר כץ: מי בעד? ארבעה

אופיר כץ:  מי נגד? מי נמנע? אושר

אופיר כץ: אושר

שגית אפיק: 32 עד 35 ו-46 מפוצל להליך חקיקה רגיל לוועדת הפנים

נעמה לזימי: שמה אלה אומרים, שגית?      

שגית אפיק: מה שאמרה לירון עכשיו

לירון אדלר: לגבי אישור שבשתיקה ולגבי מסירת שטח לרשות מקומית

לירון אדלר:  אלה ההסדרים שיורדים

אופיר כץ: מי בעד? ארבעה

אופיר כץ:  מי נגד? מי נמנע? אושר

אופיר כץ: אושר

תמר לוי בונה: שגית, פספסתם את 47 שהיא אמור להיות בחלק הראשון, אמרת 36 עד 45, צריך להיות פסיק 47

שגית אפיק: לא, 47 זה היערות, זה יורד

תמר לוי בונה: לא הקראת את זה בשום מקום

שגית אפיק: היערות יורד

לירון אדלר: הורדנו את 46, צריך גם להוריד את 47 אם אנחנו מורידים את היערות

תמר לוי בונה: אז לא התכוונתי לחדד את זה

שגית אפיק: אז חידדת, ירדת גם 46

שגית אפיק:  47 לא אמרתי כי זה היערות, את 6 אמרתי אז עכשיו מורידים גם את 6 בזכות תמר

תמר לוי בונה: את 6 אמרת, את 7 לא הקראת

לירון אדלר: 47 גם יורד

שגית אפיק: 47 יפוצל

נעמה לזימי: שגית, תודה

שגית אפיק: אז עכשיו חלק ד'

לירון אדלר: חלק ד' מדבר על מיזמי תשתית חיוניים מועדפים, זה אותם עשרה מיזמים שהם באמת הכי מועדפים

לירון אדלר:  חלק ד' זה סעיפים 48 עד 56 שמתוכם סעיף 56 יפוצל כי זה יערות וסעיף 53 ו-55 נשאר

לירון אדלר:  זה סעיף של ההסמכה

יוראי להב-הרצנו: איזה סעיף נשאר?     

שגית אפיק: סעיף של ההסמכה לתוספת כשבוועדה יהפכו אותו לסעיף באישור ועדת הפנים

צבי ידידיה סוכות: אני רוצה להבין מהאוצר, אנחנו יכולים לגרש בן אדם מהבית שלו, לפנות בן אדם חמש פעמים בשנה בגלל רעש? על זה אנחנו מצביעים?    

שגית אפיק: אנחנו מפצלים את זה כרגע, לבקשת חברי הכנסת

שגית אפיק:  אנחנו מפצלים את ההסדר הזה

נעמה לזימי: והעתיקות תיכף נדבר?      

איליה כץ: בפרויקטים מאוד מאוד חיוניים, אז כן, במקרים מאוד מאוד קיצוניים שאתה לא יכולת לצפות שעכשיו יהיה תהליך שצריך לעשות רעש, כן, תוכל להוציא את הבן אדם מהבית שלו בתרחישים קיצוניים

צבי ידידיה סוכות: חמש פעמים?      

נעמה לזימי: חמש פעמים בשנה

יוראי להב-הרצנו: פעם אחר פעם אחר פעם אחר פעם אחר פעם

נעמה לזימי: עד 30 ימים בכל פעם

ינון אזולאי: בקיצור הומלס

נעמה לזימי: זה נשמע לך הגיוני? איזה תקנה הזיה

שגית אפיק: איליה, מה העניין עם העתיקות? למה כל כך חשוב שזה יישאר? הסיכוי שזה יעבור בוועדת הפנים, נראה לי לאור העומס – שישה עמודים הורדתם, זה מרגש מאוד

שגית אפיק:  מתוך 280 הורדתם שישה עמודים

איליה כץ: קודם כל אני אגיד שההסדר הזה נעשה בהסכמה עם רשות העתיקות, כלומר על דעתם

שגית אפיק: חברת הכנסת לזימי, את שומעת? ההסדר נעשה בתיאום עם רשות העתיקות

איליה כץ: גם הם חושבים שהוא סביר

נעמה לזימי: יש לנו חוות דעת שלהם לזה?      

איליה כץ: אפשר לבקש מהם חוות דעת, יש לנו את זה בכתב

שגית אפיק: הם אומרים שהם מסכימים לזה

שגית אפיק:  אני מציעה ככה, זה יישאר בוועדת הפנים, כמו שאתם מבקשים, אם יתברר בדיון הראשון על העתיקות שאין חוות דעת בכתב של רשות העתיקות שמאשרת את זה יעקב אשר יהיה רשאי לנהוג בזה כראות עיניו

יוראי להב-הרצנו: אגב, ההסדר שניסחתם, יש גם אישור מפקיד היערות הראשי בכתב בעניין הזה? או שזה לא על דעתו?      

שגית אפיק: הוצאנו את פקיד היערות, פיצלנו אותו

שגית אפיק:  זו התחלה טובה, פיצלנו להליך חקיקה רגיל

איליה כץ: חלק מהדברים היו בהסכמה, חלק לא היו בהסכמה

אופיר כץ: אפשר להצביע?      

שגית אפיק: 48 עד 56

לירון אדלר: למעט 56, פקודת היערות, שמפוצל

שגית אפיק: וזה נשאר בוועדת הפנים

אופיר כץ: מי בעד? ארבעה

אופיר כץ:  מי נגד? מי נמנע? אושר

אופיר כץ: אושר

שגית אפיק: עכשיו עוברים לתיקונים העקיפים, כל אחד מהם הוא תיק בפני עצמו

איליה כץ: זה נותב, זה לא פוצל

איליה כץ:  48 עד 56 נותב לפנים וסביבה?      

שגית אפיק: כן, למעט 56 שפוצל

שגית אפיק:  אנחנו עוברים לנושא מספר 59, עמוד 27, חברות תשתית לרשימת הגורמים המורשים

שגית אפיק:  זה נשאר בוועדת הפנים?      

איליה כץ: נכון

לירון אדלר: יש פה קודם כל סעיף 57 של ביצוע ותקנות

שגית אפיק: סעיפים 57 עד סעיף 66 - - -     

איליה כץ: לפרוטוקול רציתי לציין שגם ההסדר עם פקיד היערות היה מוסכם על פקיד היערות

איליה כץ:  לשאלת חברי הכנסת

איליה כץ:  בעינינו מאוד חבל שהסדר מוסכם שגם הם חושבים שזה הגיוני, בסוף להכניס להם את שיקול הדעת הזה למערכת השיקולים שלהם - - -      

יוראי להב-הרצנו: זה הסדר שלא מקובל עליי

שגית אפיק: אני רוצה לומר ביחס לכל התיקונים העקיפים, איליה, שזה נושאים 59 עד 72

שגית אפיק:  לו דעתי הייתה נשמעת, בעיניי רובם ככולם כאן תיקונים די בעייתיים והם תיקונים עקיפים לפרק של תשתיות לאומיות ולחוק הראשי

שגית אפיק:  אני ממש לא חושבת שהתיקונים העקיפים האלה מקומם בהצעת חוק הסדרים, אבל מכיוון שהגענו פה להסכמה מסוימת אז אין לי מה לומר בהקשר הזה

אופיר כץ: נקווה שתספיקו כי אחרת זה הולך, חבל

שגית אפיק: נקווה שתספיקו, כי אם לא תספיקו זה לא יפוצל, נכון?      

אופיר כץ: כן, זה לא יפוצל, בוודאי

שגית אפיק: רק רציתי לוודא

שגית אפיק:  בחלק מהתיקונים העקיפים האלה יש לנו קשיים ניכרים שאנחנו נציף אותם כמובן ככל שוועדת הפנים תצליח להגיע לדיון עליהם

יוראי להב-הרצנו: יש לי השגות על 62 ו-64

שגית אפיק: אנחנו מפצלים מתוך 62 סעיפים מסוימים, אז אנחנו נאמר אותם

יוראי להב-הרצנו: וגם 64 וגם 72, אם נגיע אליו

נעמה לזימי: כן, זה נפלא, יועצים חיצוניים

נעמה לזימי:  בוא נשים לוביסטים בתוך הוועדות, משהו טוב יקרה מזה בטוח

יוראי להב-הרצנו: זה אמנם מתווה מרוכך, אבל הוא עדיין לא עובר לנו חלק בגרון

יוראי להב-הרצנו:  וראוי לציין שהשרה להגנת הסביבה הצהירה שהיא הצליחה להסיר לגמרי מעל הפרק את הנושא של יועצים חיצוניים שהם לא חלק מהמשרד להגנת הסביבה כיועצים סביבתיים, ופה בוות"ל יש בנושא 64 יועצים סביבתיים שאינם עובדי מדינה, מה שמעלה חשש שאלו עובדים פרטיים שאולי נמצאים בניגוד אינטרסים

איליה כץ: כבוד חבר הכנסת, רק לציין שזה המצב גם היום

נעמה לזימי: ועדה עוקפת ות"ל

נעמה לזימי:  ות"ל ועדה טובה, היא עומדת ביעדים

נעמה לזימי:  היא מתפקדת, לייצר לה ועדה עוקפת, למה? ולמה בחוק הסדרים? ועדה עוקפת ועדה, אופיר, מה זה הדבר הזה?      

שגית אפיק: בואו נתחיל

שגית אפיק:  סעיפים 57, 58, 59, 60, 61, אלה הסעיפים המוצעים, נשארים בוועדת הפנים, על זה אין ויכוח

שגית אפיק:  זה נושאים 59, 60, 61 בטבלה, עמוד 27

שגית אפיק:  זה נשאר בוועדת הפנים

שגית אפיק:  אתה יכול להצביע

אופיר כץ: מי בעד? ארבעה

אופיר כץ:  מי נגד? מי נמנע? אושר, יועבר לוועדת הפנים

אופיר כץ: אושר

לירון אדלר: סעיף 62 זה סעיף מאוד גדול, יש בו המון המון תיקונים לחוק התכנון והבנייה, חלקם בעייתיים יותר, חלקם בעייתיים פחות

לירון אדלר:  הנושא של יועצים סביבתיים שהוזכר כאן הוא בתוך הנושא הזה

לירון אדלר:  תיקון גדול בתוך חוק התכנון והבנייה שגם לדעתנו יש בו קשיים

לירון אדלר:  יש פה עוד תיקונים לחוק התכנון והבנייה, שיש בהם בעיות והם מעוררים קשיים

לירון אדלר:  אנחנו הגענו לסיכום על פיצול של כמה סעיפים קטנים בתוך 62, זה באמת החלק הקטן מהסעיף ועוד הסדרים רבים ומשמעותיים נשארים בפנים ולא מוצאים

לירון אדלר:  אני אקריא את הפסקאות שנשארות

שגית אפיק: לא, תקריאי את הפסקאות שמפוצלות

לירון אדלר: הפסקות שמפוצלות בתוך 62, זה פסקה 62(1)(ה) ו-62(14), זה נושא 67

לירון אדלר:  זה מפוצל

שגית אפיק: נושא 67 בטבלה עמוד 29

שגית אפיק:  הגבלת רשות ערר תפוצל בשלב הזה לפנים, להליך חקיקה רגיל

אופיר כץ: מי בעד? ארבעה

אופיר כץ:  מי נגד? מי נמנע? אושר

אופיר כץ: אושר

לירון אדלר: 62(4) זה סעיף אחד קטן בתוך נושא 70

לירון אדלר:  מדובר על ועדת משנה של הוועדה לתשתיות לאומיות

לירון אדלר:  זה אנחנו גם סיכמנו לפצל

שגית אפיק: אתה יכול גם על זה להצביע, זה מפוצל לוועדת הפנים, הליך רגיל

אופיר כץ: מי בעד? שלושה

אופיר כץ:  מי נגד? מי נמנע? אושר

אופיר כץ: אושר

לירון אדלר: 62(11), זה נושא 66, מתקנים במסופי תחבורה ציבורית

לירון אדלר:  זה גם סיכמנו לפצל

אופיר כץ: מי בעד? ארבעה

אופיר כץ:  מי נגד? מי נמנע? אושר

אופיר כץ: אושר

לירון אדלר: שאר הנושאים שמפורטים פה בנושאים 64 - - -     

אופיר כץ: כמה סעיפים יש בדבר הזה? צריך שנה לחוקק את זה

נעמה לזימי: אמרתי לך

לירון אדלר: אלה סעיפים מורכבים

אופיר כץ: רק להקריא אותם לקח לנו יום חקיקה

יוראי להב-הרצנו: אנחנו נשמח להתייחס

שגית אפיק: תגידי רק

לירון אדלר: להגיד את הרשימה של הנושאים?      

שגית אפיק: שמפוצלים

לירון אדלר: לא, מפוצלים, זהו

שגית אפיק: אז תגידי עכשיו את רשימת הבעיות

אופיר כץ: איזה בעיות? לא פתרנו את זה?      

שגית אפיק: לא, אנחנו חייבים להגיד שיש לנו כמה תיקונים כאן שהם חריגים מאוד, בעייתיים מאוד בעינינו, אנחנו מבינים שעמדתנו לא מתקבלת, אבל אנחנו חייבים להגיד את הדברים לפרוטוקול

לירון אדלר: יש לנו נושא 62, צמצום של שיקול הדעת של הממשלה בנושא של אישור של תכניות מתאר ארציות

לירון אדלר:  זה סעיף שמצמצם בצורה משמעותית את שיקול הדעת של הממשלה, הוא מסמיך ועדת שרים מצומצמת לאשר תכניות ארציות

יוראי להב-הרצנו: זה למעשה לקבוע הסדר הפוך, היום ההסדר הוא פוזיטיבי, שהוועדה מביאה את הפרויקטים הלאומיים לאישור הממשלה ועכשיו זה רק בהינתן התנגדות של שר ספציפי הנושא הזה יגיע, או לדיון בממשלה או לדיון בוועדה מצומצמת אחרת

איליה כץ: המטרה היא למנוע שיתוק בקבלת החלטות

איליה כץ:  למעשה מה שקורה, שיש המון תכניות שמחכות לאישור של הממשלה ומאחר שאין שום דד ליין - - -      

יוראי להב-הרצנו: תן לי דוגמה, תחנת כוח קסם שכרגע ממתינה לאישור ממשלה תוכל לצאת לדרך מיד בלי אישור של ממשלה?      

איליה כץ: לא, אנחנו מדברים על משהו אחר

יוראי להב-הרצנו: מה שאמרתי לא מדויק?      

איליה כץ: אני מחדד את זה

איליה כץ:  אנחנו אומרים, מצב שבו משק החשמל נמצא בדד לוק של היעדר החלטה הוא לא מצב תקין

איליה כץ:  אפשר להחליט שמקימים תחנה, אפשר להחליט שלא מקימים תחנה, אבל לא לקבל שום החלטה זה לא מצב תקין

יוראי להב-הרצנו: הממשלה יכולה להתכנס, אם זה חשוב לה, להעלות את זה לדיון ולקבל החלטה

איליה כץ: ואנחנו מציעים לכבול את לוחות הזמנים

יוראי להב-הרצנו: לא, זה לא מה שאתה אומר

יוראי להב-הרצנו:  אתה מעביר את זה מהממשלה לוועדה מצומצמת יותר

דוד מור: מה שבעצם ההסדר הזה עושה, זה אומר שבחוק התכנון והבנייה מחויבים להעביר את התכניות לממשלה ומה שאנחנו עושים זה שזה יעבור לממשלה ויונח שם

דוד מור:  אם הממשלה רוצה לכנס דיון על התכנית שמונחת שם, היא יכולה, כל חבר ממשלה יכול לבקש דיון וכמובן שהוא רשאי להתנגד והוא רשאי לעשות כל דבר בנושא

דוד מור:  זה גם לא תקדימי

נעמה לזימי: אתם ממילא רומסים את הכנסת, בוא נרמוס גם את הממשלה עכשיו

נעמה לזימי:  אנחנו ננהל את המדינה

דוד מור: זה גם לא תקדימי, יש היום סעיף בחוק התכנון והבנייה מאוד דומה לזה

אופיר כץ: אני שמח לראות את הדאגה שלכם לממשלה

נעמה לזימי: כן, אתה יודע מה? סמכויות ממשלה סמכויות ממשלה, זה גם אני מבינה

אופיר כץ: לא לוקחים להם את הסמכות

איליה כץ: בכל מקרה אנחנו מציעים לעשות את הדיון המהותי בוועדה, זה באמת הסדר מאוד מאוד חשוב ומאוד מאוד קריטי

יוראי להב-הרצנו: היום אם אין אישור ממשלה אי אפשר להקים תחנת כוח בקסם

יוראי להב-הרצנו:  יש מצביעי ליכוד גם באורנית

נעמה לזימי: זה גם תשתיות לאומיות, אופיר, זה לא צחוק

אופיר כץ: יש חוק, בשביל זה זה הולך לוועדה

איליה כץ: חבר הכנסת, הדבר הזה לא ישתנה

יוראי להב-הרצנו: בוודאי שכן, היום אי אפשר להקים את התחנה הזו - - -     

איליה כץ: אם הממשלה תבחר לא לאשר - - -      

יוראי להב-הרצנו: אבל היום זה לא צריך להגיע לממשלה

לירון אדלר: אני אמנה את כל הבעיות שיש בסעיף 62

לירון אדלר:  יש פה את נושא 63, לגבי הנושא של הוולחו"ף, שלא יידרש אישור של הוולחו"ף לחלק מהדברים

לירון אדלר:  נושא 64 זה כל הנושא של יועצים סביבתיים, בעצם רוצים לקבוע איזה שהוא זמן לתגובה ואם הזמן הזה לא ממומש אפשר יהיה לקחת גם יועץ סביבתי חיצוני

לירון אדלר:       נושא 65, יש פה חלק שהוא לא בעייתי, זה מבני דרך, אבל יש פה גם עניין של אישור של דברים בלי הגורמים המאשרים החיצוניים מלבד רשות הרישוי שצריך להתייחס אליהם

לירון אדלר:  67 הורדנו, 66 הורדנו, על המתקנים

לירון אדלר:       יש כאן עוד הסדר שהוא הסדר לא פשוט לגבי מיזמי חלוץ, פיילוט של כל מיני דברים שגם שם אפשר יהיה להקים את הדברים בלי תכנית ובלי היתר, אמנם מדובר על דברים זמניים, כדי לעשות כל מיני מיזמים שרוצים לנסות אותם, אבל גם פה יש בעייתיות בפריצת ההסדרים הקיימים בחוק התכנון והבנייה

יוראי להב-הרצנו: מה עם 72?      

לירון אדלר: 72 זה הסעיף הבא

נעמה לזימי: בואו נוריד את 62 ונשאיר 66

לירון אדלר: סעיף 62, דיברנו על הבעיות בגדול שיש בו

לירון אדלר:  פיצלנו רק את - - -      

שגית אפיק: רק את הסעיפים הקטנים שהקראנו

שגית אפיק:  סעיף 63, את רוצה לדבר עליו? דיברת עליו?      

דוד מור: היועצת המשפטית, להסביר את סעיף 62?      

שגית אפיק: למעט הסעיפים שאמרנו שמפוצלים

נעמה לזימי: אני רוצה לקרוא את הבעיות של סעיף 62 על פי המכתב שאנחנו ניסחנו גם ליו"ר הכנסת בזמנו

נעמה לזימי:  תיקוני החקיקה המוצעים בסעיף זה יפגעו בזכות הציבור להשתתף ולהשפיע על הליכי תכנון בעיקר על ידי צמצום מנגנון שיתוף הציבור, שדווקא הלך והשתפר בשנים האחרונות, ויצמצמו את הזכות של נבחרי ציבור ואזרחים להגיש ערר על תכניות בנייה

נעמה לזימי:  זכות ההתנגדות נפגעת, הן על ידי צמצום האפשרות להגיש ערר, אך נוספת לה פגיעה בזכות לדעת

נעמה לזימי:       לדוגמה יצירת הליך מקוצר לשינוי תכניות תשתית לאומית ללא שיתוף ציבור

נעמה לזימי:  מדובר בשינוי שעשוי לגרום בסבירות גבוהה לפגיעה בסביבה, בזכות הקניין וכיוצא בזה

נעמה לזימי:  מדובר בהצעה שאינה סבירה

נעמה לזימי:  דוגמאות אחרות הן האפשרות לשינוי תכנית לתשתית לאומית ללא הפקדה או העתקת תשתית קיימת ללא כל הליך סטטוטורי

נעמה לזימי:  בנוסף תיקוני חקיקה אלו יביאו גם לפגיעה במעמדן של הרשויות המקומיות על ידי העברת סמכויות של הרשות המקומית לרשות המרכזית או דרך צמצום כוחה של הרשות המקומית, שזה אומר, שוב אנחנו פה עושים מעל הרשויות המקומיות, מעל מה שהם יודעים שצריך להיות פה

נעמה לזימי:  מדהים, בחוק הסדרים

נעמה לזימי:       הסעיפים מציעים שלילת הזכות של רשות מקומית להגשת ערר על תכנית שאושרה בערכאה תכנונית גבוהה יותר ומתן היתרי בנייה על ידי הוועדה לתשתיות לאומיות במקום של הרשויות המקומיות

נעמה לזימי:  זה אומר נגיד רכס לבן כזה, בפעם הבאה אין, אנחנו נהרוס את כל הרי ירושלים

נעמה לזימי:      אחרון הסעיפים יביא לפגיעה ביכולת של שרים להגיש ערר על תכניות בנייה שונות, כלומר פגיעה באיזונים או הבלמים ובערכאה הגבוהה ביותר

נעמה לזימי:  צמצום מנגנוני שיתוף ציבור והזכות להגשת ערר יביא לפגיעה בזכות האזרח ובהפיכת מערכת התכנון למשתיקת קולות שאינה מתיישרת עם מדיניות הממשלה

צבי ידידיה סוכות: איפה את רואה פה שרשות מקומית לא תוכל להגיש ערר?      

נעמה לזימי: בקיצור התהליכים

יוראי להב-הרצנו: אתה ממש הופך פה את המנגנון של אישור תכניות לתשתיות לאומיות

יוראי להב-הרצנו:  אם עכשיו תשתית לאומית לא יכולה לקום בהיעדר אישור ממשלה, פה הם אומרים שמפקידים את זה על שולחן הממשלה, אם תוך 14 יום לא נגעת נוסעים

נעמה לזימי: יש סיבה שהם רוצים את זה בחוק הסדרים, כי אם תשאל כאלה שאלות בוועדה אז יהיו תשובות גם

יוראי להב-הרצנו: יש בזה גם חלקים שקשורים לרשות המקומית

צבי ידידיה סוכות: אני שואל כי היא אמרה שהרשות המקומית לא תוכל ל - - -     

יוראי להב-הרצנו: זה נעמה תסביר תיכף

נעמה לזימי: ועוד משהו, ביטול לחלוטין את אפשרות הוולחו"ף לדון בתכניות תשתית לאומית או תכניות מתאר ארציות שעוסקות בתשתיות

נעמה לזימי:  חוק שמירת הסביבה החופית, אוקיי, נרד מזה

יוראי להב-הרצנו: לא, זה מאוד חשוב

אופיר כץ: הדיון הזה יותר מדי ארוך

אופיר כץ:  חבר'ה, זה לא הוועדה שנדונה, אנחנו פה עושים את הניתוב

נעמה לזימי: תחשוב כמה זה ארוך לך פה ורוצים את זה בחוק הסדרים

אופיר כץ: תדונו בזה בוועדה, אני מבין שהנושא הזה בוער בכם, זה בסדר גמור, נושא חשוב, אבל יש ועדה לזה

יוראי להב-הרצנו: אז בוא נפצל את זה

נעמה לזימי: אופיר, רק 62 ו-64

נעמה לזימי:  זהו, ותעבירו את הכול

יוראי להב-הרצנו: בואו נפצל את זה

נעמה לזימי: ו-9

נעמה לזימי:  שגית, זה מטורף

יוראי להב-הרצנו: זה לא יכול להיות, משנים סדרי עולם

שגית אפיק: שוב אני אומרת, מכיוון שהכול עובר לוועדת הפנים והדיונים יהיו שם ונאמר כאן כבר מספר פעמים לפרוטוקול שכשיש מסה גדולה ליושב ראש ועדה והוא יצטרך לקיים דיונים ארוכים, חלקים מהפרקים האלה לא יוכלו להיות מפוצלים, ולכן מה שלא יספיקו לדון בו לא יובא במסגרת הצעת חוק ההסדרים

אופיר כץ: תעכבו את זה בוועדה בפיליבסטר

שגית אפיק: אני אמרתי גם, אני בהתאם לחוק אמונה על הבטחת הליכי חקיקה תקינים בכנסת ואני לא מתכוונת לוותר על זה בהליך הצעת החוק הזאת ובוודאי שלא במסגרת הפרק על תשתיות לאומיות

יוראי להב-הרצנו: אבל, שגית, זה חוק לא ראוי - - -     

אופיר כץ: יוראי, די

אופיר כץ:  זהו, מספיק

אופיר כץ:  שמענו, בסדר

אופיר כץ:  תלך לוועדה, יש לך פיליבסטר, תעכב את החוק, הם לא יוכלו למהר

אופיר כץ:  שמעת מה היא אמרה, שהיא לא תאפשר תהליכי חקיקה לא תקינים

אופיר כץ:  יש לך את כל האמצעים והכלים, תיאבקו שם

אופיר כץ:  פה אנחנו ועדת הכנסת, אל תשכח

יוראי להב-הרצנו: אני מבין, אני רק אומר שהפרוצדורה פה היא סופר קריטית

אופיר כץ: בסדר, שמענו

אופיר כץ:  זהו

אופיר כץ:  יש דברים שהתקבלו, זה לא התקבל

יוראי להב-הרצנו: איך יכול להיות?      

שגית אפיק: אתה יכול להצביע על סעיף 62 להצעת החוק למעט כל הפסקאות שהקראנו קודם שהן מפוצלות, הסעיף הזה יעבור לוועדת הפנים כחלק מהצעת חוק ההסדרים בכל הסייגים שאמרנו קודם

יוראי להב-הרצנו: אתם פוגעים במצביעים שלכם

אופיר כץ: מי בעד? שלושה

אופיר כץ:  מי נגד? אחד

אופיר כץ:  מי נמנע? ההצעה אושרה

יוראי להב-הרצנו: מאפשרים להקים תשתיות מזהמות בלב אוכלוסיות אזרחיות בלי אישור של הממשלה

אופיר כץ: יוראי, בוועדת הפנים

אופיר כץ: בעד – 3 

אופיר כץ: נמנעים – אין אושר

שגית אפיק: הגענו לנושא מספר 72, עמוד 31, סעיפים 63, 64 ו-66, תיקון של חוק אוויר נקי

דוד מור: נושא 72 נועד לאפשר תעדוף סביבתי תוך שמירה על אמינות הספקת חשמל

דוד מור:  היום נוצר מצב שיש שני גורמים שונים שמתפעלים במערכת החשמל את מתקני הייצור

דוד מור:  יש יצרני חשמל פרטיים, שהם מי שמקבל היתרי פליטה, ויש מנהל מערכת של משק החשמל

דוד מור:  מנהל המערכת של משק החשמל היום הוא לא גורם בחוק אוויר נקי ולכן גם אין עליו פיקוח וגם אין לו יכולת בעת סכנה ובעת חירום להפעיל תחנות כוח

דוד מור:  הדבר הזה גם פוגע ביכולת לספק חשמל בזמנים מסוימים, זה ממש יכול להביא למשבר

דוד מור:       רק הקיץ לדוגמה אנחנו נמצאים אחרי אסון יחסית משמעותי שקרה בתחנת הכוח רוטנברג ויש סכנה שבשנה הקרובה הרזרבות יהיו מאוד נמוכות ולכן בהתראה קצרה יחסית יהיה צורך לעשות שימוש בתחנות כוח

דוד מור:  מצד שני ההסדר, כמו שכמובן נדון בו לעומק בוועדת פנים וסביבה, ההסדר הזה מאפשר לראשונה לעשות תעדוף סביבתי כאשר נדרשים בגלל מצבי סיכון להפעיל תחנת כוח מחוץ להיתרים וכן זה מחייב הרבה מאוד מחויבויות על מנהל המערכת מבחינת פרוצדורות ומבחינת נהלים

נעמה לזימי: תעצור את זה כאן

נעמה לזימי:  אני מסתכלת עלייך ואני רואה שזה אסון

נעמה לזימי:  אני רואה אותך, שולי, ואני רואה שזה אסון

נעמה לזימי:  זה בסדר, את לא צריכה אפילו להגיד משהו

יוראי להב-הרצנו: האם התיקון לחוק מאפשר לתחנות כוח לפלוט מזהמים מעבר להיתר הפליטה שנקבע מתוקף חוק אוויר נקי?      

נעמה לזימי: מה אני אגיד לכם? תהיו הממשלה שמחסלת את חוק אוויר נקי

דוד מור: התיקון המוצע כמו שהוא נמצא עכשיו לא מאפשר לחרוג מערכי סף, כלומר יש לו הסדר שהוא תואם להסדר שיש כבר היום בהיתרי הפליטה שכשחורגים מערכי סף תוך 24 שעות צריך לקבל אישור של ממונה על אוויר נקי

יוראי להב-הרצנו: זה לא מה ששאלתי, שאלתי האם החוק מאפשר לחרוג מהיתרי פליטה שנקבעו ברישיון שיש לכל תחנה?      

דוד מור: במצבי סיכון הוא יאפשר לחרוג, בדומה אגב למה שנעשה היום בהיתרים במצבי חירום

דוד מור:  לצורך העניין, אני אתן דוגמה, שוב, במהלך הקיץ הקרוב הולך להיות חוסר מאוד משמעותי בהספק במשק החשמל כי לא ניתן לייבא פחם באשקלון בשנה הקרובה ובסבירות מאוד גבוהה יהיה צורך לעשות שימוש במתקנים וכרגע ההסדר הזה יאפשר למנהל המערכת לעשות אופטימום סביבתי על פי שיקולים שהממונה על אוויר נקי ייתן לו

יוראי להב-הרצנו: שגית, יש חוק אוויר נקי שאמור לדאוג ולשמור על בריאותם של אזרחי ישראל ולהגן עליהם מפני זיהום חריג מתחנות כוח

יוראי להב-הרצנו:  באיזה עולם עכשיו הממשלה מבקשת שגורמים פוליטיים יאשרו לחרוג מאותם היתרים?      

דוד מור: אין פה שום גורם פוליטי

נעמה לזימי: מה זה משנה איזה גורם? זה חוק מצוין

נעמה לזימי:  מהחוקים הנדירים בעולם

נעמה לזימי:  חוק שאנחנו טובים יותר מאחרים בו

דוד מור: חשוב לציין שחברת נגה, חברת ניהול המערכת, היא בעל רישיון, זאת חברה ממשלתית שפועלת בצורה מקצועית ולא מקבלת שום רווח מהפעלת תחנות והסיבה היחידה שבגינה היא תוכל להפעיל את התחנות זה כדי למנוע הספקת חשמל

יוראי להב-הרצנו: סיכון למשק החשמל גובר על סיכון של חיי אדם?      

אופיר כץ: שגית, את בוודאי רוצה להתייחס, נכון?      

שגית אפיק: אני חושבת שההערה שלנו מדברת בעד עצמה, בעינינו זה הסדר מאוד מאוד חריג, אנחנו חושבים שאין לו שום מקום במסגרת הצעת חוק הסדרים ואולי אף בכלל והיה רצוי לקיים בו את הדיון בהליך חקיקה רגיל

שגית אפיק:  לירון יכולה לפרט על זה עוד קצת

יוראי להב-הרצנו: עדיף שלא יהיה הליך חקיקה בכלל

שגית אפיק: אמרתי

נעמה לזימי: אם אתה יכול להסיר את זה, אופיר, עדיף שתסיר

נעמה לזימי:  אפילו לא לפצל

דוד מור: חשוב לנו רק להגיד, לצד עמדתכם, שלצד זה שיש פה תיקון שהוא משמעותי אנחנו באמת מאמינים שהדבר הזה נועד למנוע מצב של אי הספקת חשמל במשק, אירוע שאף אחד מאיתנו לא רוצה להיות בו, אירוע שעל פי עמדת גורמי המקצוע במשרד האנרגיה ובמנהל המערכת צפוי בהסתברות לא מבוטלת להיות בשנה הקרובה, ואם לא בשנה הקרובה אז בעתיד הנראה לעין

דוד מור:  לכן גם הנחיצות והקריטיות שלו דווקא להביא אותו - - -      

שגית אפיק: והפגיעה הסביבתית והבריאותית לא נחשבת במצבים האלה בכלל

איליה כץ: וכשאנשים יושבים בחושך אז הם יושבים בחושך, תסלח לי

יוראי להב-הרצנו: אבל לפחות הם לא מתים

יוראי להב-הרצנו:  זיהום אוויר הורג

לירון אדלר: אני רק רוצה להבהיר ולתקן פה

לירון אדלר:  זה לא שאי אפשר במצב הנוכחי לפתור בעיות של חירום, העניין הוא שהעברת הסמכות ממה שקיים כיום במשרד להגנת הסביבה ושמנהל המערכת צריך לפעול מול המשרד להגנת הסביבה כדי לקבל את ההיתרים האלה, חלוקת הכוחות משתנה מאוד לכיוון מנהל המערכת

לירון אדלר:  ההסדר שכרגע מונח על השולחן הוא לא מאוזן מספיק לטעמנו ולטעם גורמים אחרים והדיונים בו כמובן יהיו דיונים מורכבים וקשים, ושוב, מהסיבות האלה וגם בגלל חריגותו של הסעיף וזה שזה סעיף תקדימי ומאפשר פה לפרוץ חוק שהוא חוק אוויר נקי ומעבר לזה, בכל אופן לטעמנו, שוב, היה ראוי לפצל

לירון אדלר:  לא הגיעו להסכמות לגבי זה ולכן אני מבינה שזה כן יעבור אלינו לוועדה ונדון

אופיר כץ: תדונו ולא תספיקו

שגית אפיק: בדיוק, ככל שתגיעו לזה

שולי נזר: אני מחויבת לעמדת הממשלה, אבל כמו שאמר הייעוץ המשפטי שלכם, יש פה הסדר חריג

שולי נזר:  מה חריג בהסדר הזה? נותנים לחתול לשמור על השמנת

שולי נזר:  מה זה השמנת?      

אופיר כץ: ואת יכולה לצאת נגד בקשת הממשלה להכניס את זה?      

שולי נזר: לא, אני אומרת - - -     

שגית אפיק: היא אומרת עמדה מקצועית, אתה יכול להרשות לה

איליה כץ: זה מאוד לא מקובל

נעמה לזימי: בטח, תשתיקו את הסביבה

שגית אפיק: אבל מדובר פה באמת בהסבר מאוד מאוד חריג

איליה כץ: זו טענה שהיא לא מדויקת, זה לא לתת לחתול לשמור על השמנת, מדובר בגורם חסר פניות

נעמה לזימי: מה שקורה פה, לא מקובל שאומרים את האמת, נכון?      

יוראי להב-הרצנו: למה משתיקים את - - -     

אופיר כץ: אנחנו לא משתיקים, אני רק הערתי

נעמה לזימי: אתה יודע, אני חיה במקום שבו יש יותר 20% סרטן ומחלות לב וריאה בגלל זיהום

אופיר כץ: נעמה, תודה

אופיר כץ:  בבקשה, תשלימי

שולי נזר: אני רק אומרת, גם השרה לא הסכימה להסדר הזה וחשוב שהדברים יובאו בפני - - -     

דוד מור: הממשלה אישרה את ההסדר

שולי נזר: הממשלה אישרה בניגוד לדעתנו, זה נכון

שולי נזר:  למה ההסדר חריג? אני רוצה שתבינו

שולי נזר:  אנחנו מדברים פה בסוף על הבריאות של אנשי אשדוד, חדרה, פרדס חנה, כרכור, תל אביב, למה? יש שם תחנות כוח שלא עומדות בשום סטנדרט נורמטיבי, תחנות שהיו צריכות להיסגר

שולי נזר:  בעצם ההסדר הזה יאפשר להפעיל אותן כמעט ללא הגבלה

דוד מור: זו עמדה פשוט לא מדויקת

דוד מור:  סליחה, זה לא תואם את ההסדר שנקבע, נקבעה החלטת ממשלה

יוראי להב-הרצנו: תאפשר לה להשלים את דבריה

יוראי להב-הרצנו:  תאפשר לה להשלים את הדברים שלה גם אם אתה חושב שהיא לא מדייקת

אופיר כץ: בסדר, אני מבין, מה שאמרתי מקודם, אבל בנושא הגנת הסביבה נראה לי שהיא קצת מבינה יותר

איליה כץ: כל מה שאמרנו זה שאין פה איזון בין הגנת הסביבה למשק האנרגיה, ברור שכשלוקחים למישהו את הגבינה אז קצת קשה לו

יוראי להב-הרצנו: היא לא יעילה בשום צורה

יוראי להב-הרצנו:  האם אתה מוכן לקנות דירה שם?      

שולי נזר: לא היינו פה עכשיו שש-שבע שעות ומחכים לסעיף הזה לולא העניין של חיי אדם

דוד מור: בית המשפט הגבוה קבע - - -     

אופיר כץ: לא, אתה לא מפריע לה

שולי נזר: מכתב של פרופ' גרוטו שהיה אז ראש שירותי בריאות הציבור במשרד הבריאות כימת את התמותה והתחלואה כתוצאה מהפעלת היחידות הפחמיות המזהמות בחדרה

שולי נזר:  הוא דיבר על תוספת מדי שנה של 34 מקרי תמותה באזור פרדס חנה-כרכור ולמעלה מעשרה מקרי מוות בחדרה כתוצאה מהפעלה של היחידות המזהמות האלה

שולי נזר:  היחידות האלה צריכות להיסגר

שולי נזר:  יחד עם זאת כשיש מצב חירום אנחנו מעולם לא סגרנו תחנת כוח, אבל אנחנו מפעילים שיקול דעת, זה חיי אדם, זה בריאות, אי אפשר להעביר את ההחלטה הזאת, או אני אגיד אחרת, יש קושי להעביר את ההחלטה הזאת למי שאמור בעצם לדאוג לזה שהתחנות יפעלו כל הזמן

שולי נזר:  בעייתי מאוד

יוראי להב-הרצנו: אני רוצה להוסיף עוד משהו

יוראי להב-הרצנו:  ביד אחת, אופיר, אתם מאפשרים להקים תחנת כוח חדשה בקסם בלי אישור ממשלת ישראל וביד השנייה אתם מאפשרים לה לחרוג מהיתר הפליטות לפי חוק אוויר נקי

יוראי להב-הרצנו:  אני לא מצליח להבין למה אתם מכריזים - - -     

אופיר כץ: אנחנו לא מכריזים, ואני אביא את הדברים ליושב ראש הוועדה יעקב אשר, יש פה דברים באמת חשובים וגם חמורים

אופיר כץ:  סך הכול יש פה פרק זמן מאוד קצר לנושא שהוא כזה חשוב וגדול

יוראי להב-הרצנו: אז לכן אני אומר, בואו לא נעשה את זה

אופיר כץ: אבל אנחנו לא הוועדה

יוראי להב-הרצנו: אל תאשר, בוא נפצל את זה

יוראי להב-הרצנו:  אני מציע לפצל את זה

יוראי להב-הרצנו:  זה חיי אדם, זה אשכרה חיי אדם

אופיר כץ: יוראי, אבל אם הם לא מספיקים החוק –      

שגית אפיק: אבל ראיתם, גם העמדה שלנו היא מאוד חריפה ביחס לעניין הזה

שגית אפיק:  מכיוון שלוועדת הפנים ממילא יש סעיפים רבים שקשורים בנושא של תשתיות לאומיות ספק בעיניי אם הם יצליחו למצות את הדיונים בסעיף החריג הזה

יוראי להב-הרצנו: בצורה נאותה

אופיר כץ: יוראי, תהיה אופטימי

אופיר כץ:  בחוק הזה תהיה אופטימי

אופיר כץ:  אני רוצה להצביע

לירון אדלר: סעיפים 63 עד 66

לירון אדלר:  יש פה באמצע שני סעיפים שהם הוראות תחילה והוראות מעבר גם בחוק התכנון והבנייה

שגית אפיק: שהם שייכים למקומות אחרים

שגית אפיק:  אתה יכול להצביע

שגית אפיק:  לוועדת הפנים כחלק מהצעת חוק התכנית הכלכלית

נעמה לזימי: 72 חייב לצאת

אופיר כץ: מי בעד? שלושה בעד

אופיר כץ:  מי נגד? אחד

אופיר כץ:  מי נמנע? הסעיף אושר ויועבר לוועדת הפנים

אופיר כץ: בעד – 3 

אופיר כץ: נמנעים – אין אושר

נעמה לזימי: למה, אופיר? למה?      

אופיר כץ: תהיי אופטימית, נעמה

נעמה לזימי: איך?      

אופיר כץ: בוא נראה בסוף אם החוק הזה מקודם או לא

יוראי להב-הרצנו: אז למה להתחיל לתת לו - - -      

אופיר כץ: שמעת את הייעוץ המשפטי, אתה מבין את לוחות הזמנים שלהם

ינון אזולאי: אנחנו כחברי כנסת לא ניתן לזה להתקדם

דוד מור: כבוד חבר הכנסת - - -      

ינון אזולאי: לקדם אותו ככה, אתה רק מעמיסים וחושבים שלא יודע מה מצאתם שם, ואני אומר לך, אני אהיה מאלה שאלחם נגד החוק הזה

איליה כץ: אתם נותנים את הדין, אנחנו נוכל להגיד שאנחנו ניסינו

דוד מור: התפקיד שלנו יהיה לשכנע אתכם וככל שלא תשוכנעו זו סמכות שלכם

איליה כץ: אם לא נצליח לשכנע, האחריות עליכם

אופיר כץ: נכון

דוד מור: אני רק אציין נקודה חשובה כי זה חיי אדם, שבית משפט, בג"צ קבע רק שנה שעברה שלאספקת חשמל סדירה יש קשר ישיר לחיי אדם וגם לחיים בכבוד והדבר הזה כבר היום, כשיש - - -     

שגית אפיק: כך שזה עומד מול הזכות לבריאות שדובר עליה כאן

דוד מור: בסדר גמור, אבל היום יש עליונות מלאה להיתרי הפליטה והנושא הזה אמור לאזן וכמובן שנדון בזה במהלך הוועדה

נעמה לזימי: אופיר, בוא איתי לסיור ברחוב דגניה בקרית חיים, תראה בית ספר סמוך לחוות מכלים שאתה מריח את הפליטות

נעמה לזימי:  אתה מגיע לבית הספר ואתה מריח

ינון אזולאי: נעמה, אני בא מאשדוד, את יודעת כמה פעמים יש ריחות שם שאנחנו לא יודעים - - -     

יוראי להב-הרצנו: ינון, אני מבין מה שאתה אומר ואני גם מבין את הרמיזה של היועצת המשפטית, אבל לא יכול להיות שאנשי משרד האוצר ידברו ככה

יוראי להב-הרצנו:  כן, יש עליונות להיתרי הפליטה כי פליטה מזהמת, הורגת ילדים, הורגת מבוגרים, הורגת נשים, הורגת אותנו

נעמה לזימי: רביזיה

נעמה לזימי:  כמובן רביזיה על הדבר הזה

יוראי להב-הרצנו: אתה מוכן לגור ליד תחנת כוח שאתה מתיר את הפליטה שלה כדי שהילדים שלך ינשמו את הפליטה הרעילה הזאת גם במצב חירום? אז יישבו בשקט, אבל הם לא יהיו חולים בסרטן

נעמה לזימי: זה חיים של ילדים

נעמה לזימי:  לא ייאמן

יוראי להב-הרצנו: אני מבין את מה שאתם אומרים לי, שהחוק הזה לא יתקדם

איליה כץ: היושב ראש, אנחנו נשמח לעשות את הדיון המהותי בוועדה, באמת יש לנו הסברים טובים לכל הדברים

ינון אזולאי: אם זה יגיע למצב של דיון מהותי אז אתם תרדו לעשות את הדיון המהותי, כי לא נראה לי שזה מגיע לשם

אופיר כץ: כץ, זה בסדר

איליה כץ: אנחנו חושבים שזה קריטי, אנחנו חושבים ש - - -     

אופיר כץ: בסדר, הדיון המהותי יהיה בוועדת הפנים

ינון אזולאי: רק קחו מספר

ינון אזולאי:  עם כל החוקים שנתתם קחו מספר, תמתינו

אופיר כץ: זה חברי כנסת שמובילים את הנושא הזה הרבה שנים, הם מדברים מדם ליבם וזה בסדר גם אם זה בוועדת הכנסת

נעמה לזימי: אני לא מאמינה, שלא אופיר ולא ינון יפגעו בבריאות של ילדים

נעמה לזימי:  ולא צבי

צבי ידידיה סוכות: מוזמנים אגב לבוא לבקר אצלי ביישוב, שריפות של זבל של הרשות הפלסטינית אל מול היישוב

שגית אפיק: הוצבע, כשנכללת בזה גם התוספת הראשונה

שגית אפיק:       אנחנו עוברים לנושא מספר 4, עמוד 35 בחוק ההתייעלות, דירות מעטפת, שחלוף למשפרי דירות

יפתח עשהאל: שלושה צעדים שהם חלק גם מצעדי המיסוי שדיברנו מקודם, צעדים יותר מאזנים

יפתח עשהאל:  הצעדים המאזנים מכוונים פה לדירות יוקרה ולסוציו גבוה כשהמטרה שלהם, אחת, זה באמת גם לאזן את הצעדים האחרים, זה בעיקר דירות מעטפת, אני עוד שנייה אסביר מה זה, וגם המשחלפים שממוקד בסוציו גבוה וגם אמור לשחרר דירות לשוק

יפתח עשהאל:       דירות מעטפת זה דירות יוקרה, הרבה פעמים נמכרות כשלד ולא כדירת מגורים

יפתח עשהאל:  יש לזה שתי מטרות, דירות יוקרה מאוד מאוד יוקרתיות, בעצם הבן אדם עצמו בונה על השלד את כל הדירה עצמה ואז הרכישה היא רכישה של קרקע ולא רכישה של דירת מגורים

יפתח עשהאל:  זו התחמקות שבדירות יוקרה עושים התחמקות ממס

יפתח עשהאל:  אנחנו פשוט אומרים דירה שמיועדת למגורים תישא במס ולגבי משחלפים זה בעצם לשחרר דירות לשוק כשיש אנשים שמצליחים להחזיק כמה דירות

שגית אפיק: גם שחלוף הדירות זה רק דירות יוקרה או ששחלוף דירות זה גם למעמד נמוך? כי אתם פשוט מקצרים פה אחרי שוועדת הכספים רדפה אחריכם להאריך את זה ואתם מקצרים עכשיו בהסדרים

שגית אפיק:  הייתם מביאים את זה בהליך חקיקה רגיל

יפתח עשהאל: אנחנו מבקשים להביא את זה בהסדרים משתי סיבות עיקריות

שגית אפיק: כי קשה לכם מה בהליך רגיל?      

יפתח עשהאל: כי זה פשוט צעד כלכלי

ינון אזולאי: הבאתם את זה בפעם שעברה

יפתח עשהאל: לא הבאנו עד עכשיו

שגית אפיק: היה, היה 18 חודשים הוראת שעה

יפתח עשהאל: היה וזה פג תוקף, הוראת השעה, לחמש שנים ואנחנו עכשיו מבקשים להחזיר ל-12 חודשים

יפתח עשהאל:  הסיבה היא, יש הרבה עסקאות בשוק - - -      

שגית אפיק: זה גם דירות יוקרה?     

יפתח עשהאל: לא, היום מי שיכול לאפשר לעצמו בטבעית להחזיק כמה דירות בו זמנית ולא לשחרר לשוק ולאפשר לזוגות צעירים לקנות דירות תוך ירידת מחירים זה לרוב אנשים, אנחנו גם רואים, יש לנו נתונים על זה, זה אנשים מסוציו הרבה יותר גבוה מהאוכלוסייה הכללית ואנחנו מבקשים לא למסמס את זה לגמרי, אנחנו מבקשים בסך הכול לקצר את התקופה, נוכל בוועדה לדון על הפרטים עצמם

ינון אזולאי: תוותרו להם על מס רכישה, על מס שבח, כדי שיוכלו למכור

יפתח עשהאל: זה התקופה הזאת, בדיוק

ינון אזולאי: של כמה שנים?      

יפתח עשהאל: היום זה 24 חודשים, אנחנו מבקשים לצמצם את זה שבמשך שנה שלמה יהיה להם פטור שלם ממס שבח, זו המטרה

שגית אפיק: במקום שנתיים

ינון אזולאי: אז הם מצמצמים את זה

שגית אפיק: בוודאי, זו לא הטבה, בוא נאמר כך

ינון אזולאי: אתה מרע

יפתח עשהאל: כפי שאמרתי, אנחנו עושים הרבה צעדים

שגית אפיק: יש פשוט היצע דירות גבוה, אפשר אולי למצוא בתוך שנה את הדירה החלופית

שגית אפיק:  כמה כסף השינוי הזה מ-24 חודשים ל-12 חודשים?      

יפתח עשהאל: השינוי זה 20 מיליון

יפתח עשהאל:  אני אסביר למה הוא שינוי שבעלות יחסית מכניס מעט

שגית אפיק: זה מעט מאוד

יפתח עשהאל: יש פה יותר השפעה משקית

יפתח עשהאל:  בסוף אנשים ימכרו את הדירות, זו המטרה, לשחרר את השוק ולאפשר לזוגות צעירים לקנות דירות

שגית אפיק: אם הם ימצאו, אם הם יספיקו

יפתח עשהאל: אני רק אדגיש, זה אחרי שרכשו כבר דירה נוספת

שגית אפיק: 5(1), 5(3), 5(4) ו-6 להצעת חוק ההתייעלות, אתה מעביר את זה לוועדת הכספים

אופיר כץ: מי בעד? שלושה

אופיר כץ:  מי נגד? מי נמנע? הסעיף אושר

אופיר כץ: אושר

שגית אפיק: אנחנו עוברים לנושא מספר 9

יפתח עשהאל: בעצם מדובר על צעד שהוא יישום של ההמלצה העיקרית של ארגון ה-OECD שעשה פה מחקר מאוד מעמיק על שוק הדיור ועל מיסוי נדל"ן

יפתח עשהאל:  אחת הבעיות הכי גדולות שיש לנו היום בשוק השכירות זה העיוורון לנתונים

יפתח עשהאל:  אנחנו מבקשים פה לקבוע חובת דיווח על הכנסות משכר דירה כמו כמעט כל הכנסה שבן אדם היום מרוויח

יפתח עשהאל:  זה צעד אחד

יפתח עשהאל:  צעד שני, היום יש עדכון של מדרגת הפטור כל שנה, אנחנו מבקשים לשמור על הסכום שהוא באמת התעדכן כבר לסכום נורא גבוה, לשמור אותו על הסכום הקיים היום

נעמה לזימי: חובת דיווח, ברוך ה'

שגית אפיק: חובת הדיווח המקוון, לא הבאתם אותה כבר והוועדה לא רצתה להעביר לכם אותה? אז זה ניסיון שני, שלישי, איפה זה?      

יפתח עשהאל: לא, לא הבאנו, היא נפלה בממשלה פעם קודמת

שגית אפיק: לא

צחי דוד: כן, תאמיני לי, חוויתי את זה

שגית אפיק: וקודם לכן? גם היה

צחי דוד: בעשור האחרון לא

שגית אפיק: רק בהסדרים

שגית אפיק:  אין אפשרות להביא חובת דיווח מקוון שלא במסגרת הצעת חוק הסדרים

שגית אפיק:  אין

צחי דוד: יש צעדים, בניגוד למה שאת אומרת, שמקומם בדיוק בהסדרים וזה אחד מהם

שגית אפיק: חובת דיווח מקוון

צחי דוד: כן, בהחלט

שגית אפיק: אוקיי, אז תדונו בזה בוועדת הכספים

שגית אפיק:  בסדר גמור

שגית אפיק:  סעיפים 11(3), 12(ב), 12(ג), 13 עוברים לוועדת הכספים כחלק מהצעת חוק ההתייעלות

אופיר כץ: מי בעד? מי נגד? ארבעה בעד

אופיר כץ:  מי נמנע?      

אופיר כץ: אושר

שגית אפיק: אוקיי, עוברים לרביזיות

שגית אפיק:  אנחנו ברביזיות

קריאה: שגית, יש דברים שלא נידונו

שגית אפיק: אנחנו יודעים, אנחנו קבענו את הרביזיות לשעה עשר, עכשיו השעה עשר וחמישה, נצביע על הרביזיות ונמשיך אחר כך

שגית אפיק:  שמתם לנו הרבה רביזיות, לא?      

יוראי להב-הרצנו: כן

שגית אפיק: יש רביזיה של איליה, יש רביזיה של מתן, רק איתי טמקין הצליח לחמוק מרביזיה

שגית אפיק:  בבקשה, נתחיל

שגית אפיק:  אתם רוצים לדבר? אז עכשיו

אופיר כץ: מחדשים את הישיבה, מצביעים על הרביזיות

שגית אפיק: היו רביזיות על נושאים 16 עד 18

נעמה לזימי: רק לפני, יש גם רביזיה על סעיף 98 לחוקי השפיטה, אם אפשר שנצביע עליהם

אופיר כץ: זה בהמשך, יש לנו סדר יום עוד

אופיר כץ:  מה את מצביעה?      

נעמה לזימי: אין לי זכות הצבעה

אופיר כץ: באת לפקח שאנחנו באמת מורידים את זה? אנחנו חוזרים לסדר היום

יוראי להב-הרצנו: אנחנו לא רוצים לנמק את הרביזיה?      

שגית אפיק: לא, הוא עובר למשהו אחר

אופיר כץ: אנחנו מצביעים על רביזיה על החלטת ועדת הכנסת בדבר סדרי דיון מיוחדים על פי סעיף 98 לתקנון הכנסת והקדמת הדיון בהצעות החוק הבאות לפי הקריאה השנייה והשלישית

אופיר כץ:  אחת, הצעת חוק יסוד: השפיטה, תיקון מספר 3, חיזוק הפרדת רשויות, כ/947

אופיר כץ:  שתיים, הצעת חוק בתי המשפט, תיקון מספר 105, הוראות לעניין הוועדה לבחירת שופטים, התשפ"ג-2023, כ/947

אופיר כץ:  אנחנו פותחים את הרביזיה

אופיר כץ:  מי בעד? ארבעה

אופיר כץ:  מי נגד?      

אופיר כץ: אושר

אופיר כץ: אנחנו פותחים את זה לדיון עכשיו

אופיר כץ:  אני מבטל את החלטת הוועדה

שגית אפיק: לסדרי דיון מיוחדים בהתאם לסעיף 98

שגית אפיק:  המשמעות היא שלא יהיו יותר סדרי דיון מיוחדים ביחס לשתי הצעות החוק שדובר בהן וככל שיוחלט להעביר אותן לסדר היום השבועי יצטרכו לקבוע סדרי דיון אחרים או שיחולו הכללים הרגילים ביחס לסך כל ההסתייגויות שמוגשות להצעות החוק האלה

אופיר כץ: מי בעד הביטול? ארבעה

אופיר כץ:  מי נגד? מי נמנע? פה אחד

אופיר כץ: בעד – 4 

אופיר כץ: נמנעים – אין אושר

אופיר כץ: פעילות ועדות הכנסת

ארבל אסטרחן: יש סמכות לוועדת הכנסת לפני כל פגרה לקבוע הוראות בדבר עבודת הוועדות בפגרה

ארבל אסטרחן:  כעת מוצעת הצעה של יו"ר הוועדה שמבוססת גם על מה שהיה בפגרות קודמות ומתחשבת בכך שבפגרה הספציפית הזאת יש את חוק התקציב וההסדרים ושגם מדובר בפגרה קצרה, אז זאת ההצעה

ארבל אסטרחן:       הפגרה כזכור היא מי"ב בניסן, 3 באפריל, עד ח' באייר, 29 באפריל

ארבל אסטרחן:  1

ארבל אסטרחן:  ועדות הכנסת, לרבות ועדות מיוחדות, ועדות משותפות וועדות משנה, רשאיות להמשיך בעבודתן לצורך הכנת הצעות חוק התקציב וההסדרים והצעות החוק הנלוות ללא הגבלה על מספר הישיבות; 2

ארבל אסטרחן:  בנוסף כל ועדה תוכל לקיים יום ישיבות אחד בנושאים אחרים ללא מגבלה על מספר הנושאים שיידונו ביום זה; 3

ארבל אסטרחן:  הזמנה לישיבות הוועדות בפגרה שנקבעו לפי סעיף 112(א), כלומר המספרים האלה, ולא 112(ב) שזה סמכות יו"ר הכנסת לקבוע, תימסר לחברי הוועדה מוקדם ככל האפשר ולפחות שלושה ימים מראש

יוראי להב-הרצנו: בדרך כלל זה ארבעה ימים

שגית אפיק: אולי ארבעה ימים

שגית אפיק:  תעשי שבמניין הימים ייכללו יום ההזמנה, יום הישיבה ושישי-שבת, חג ומועד ואז ארבעה ימים

שגית אפיק:  זה חודש עם הרבה חגים, אז ארבעה ימים

ארבל אסטרחן: ארבעה ימים ובמניין ייכללו יום ההזמנה ויום הישיבה, כך שבעצם זה לא הרבה ימים מראש, וימי שישי-שבת, חג ומועד

ארבל אסטרחן:       לא ניתן להוסיף נושאים לסדר היום שנקבע, אלא בהודעה מראש של ארבעה ימים כאמור

ארבל אסטרחן:  הגבלה זו לא תחול על דיון ברביזיה על החלטה שהתקבלה באותו יום

ארבל אסטרחן:  כלומר אם יש הצבעה בוועדה ומבקשים רביזיה, אפשר לעשות את זה ולהוסיף את זה לסדר היום

ארבל אסטרחן:      סעיף 4

ארבל אסטרחן:  יוזכר כי יו"ר הכנסת רשאי להתיר במקרים מיוחדים קיום ישיבות נוספות בהתאם לסמכותו לפי סעיף 112(ב) לתקנון

ארבל אסטרחן:  כשהוא קובע אין הגבלה למספר הימים, אבל זה במקרים מיוחדים; 5

ארבל אסטרחן:  התכנסה מליאת הכנסת בתקופת הפגרה רשאיות ועדות הכנסת להתכנס באותו יום אף אם תקופת ההודעה תאמה האמור בסעיף 3, כלומר אותם ארבעה ימים; 6

ארבל אסטרחן:  ההגבלות האמורות בסעיפים 2 ו-3 לא יחולו על ועדת הכנסת, אולם הודעה על קיום ישיבה תימסר לחברי הוועדה מוקדם ככל האפשר

ארבל אסטרחן:  אגב, אולי גם לגבי ישיבה ביום מליאה נגיד שלא יודיעו באותו יום, בסעיף 5

שגית אפיק: אז מוקדם ככל האפשר

שגית אפיק:  בסוף סעיף 5, אך הודעה על כך תימסר מוקדם ככל האפשר

ארבל אסטרחן: וסעיף 7 ואחרון

ארבל אסטרחן:  לא יתקיימו ישיבות ועדות בימי חול המועד ואסרו חג, שזה 9 עד ה-13 באפריל, ובימי זיכרון וערביהם, שזה 17 ו-18 באפריל, יום השואה וערב יום השואה, ו-25-24 באפריל, שזה יום הזיכרון וערב יום הזיכרון

אופיר כץ: מי בעד? שלושה בעד

אופיר כץ:  מי נגד? אחד

אופיר כץ:  מי נמנע? ההצעה אושרה

אופיר כץ: בעד – 3 

אופיר כץ: נמנעים – אין אושר

שגית אפיק: אתה מתחיל עם רביזיה על נושאים 16, 17 ו-18

אופיר כץ: 16, מה הייתה ההחלטה?      

שגית אפיק: ההחלטה הייתה פיצול לכספים

שגית אפיק:  פותחים את הרביזיה

שגית אפיק:  נגיד לגבי כולם מה ההחלטה שלך

שגית אפיק:  16 זה איסור על סירוב בלתי סביר להתקשרות של גוף מוסדי עם יועץ פנסיוני, 17 זה תיקון העמלות ו-18 כולל שני תיקונים, תיווך בעסקאות במוצרי ביטוח אלמנטרי ורכישת סוכנויות ביטוח בידי גופים מוסדיים

איתי טמקין: בתוך 17 יש עוד נושא אחד שלא דובר

שגית אפיק: רגע, נפתח את הרביזיה

שגית אפיק:  אתה רוצה, אדוני היושב ראש, לפצל את סעיפים 17 ו-18, נכון?      

אופיר כץ: אבל צריך לפתוח את הרביזיה

שגית אפיק: נכון, אבל 16 פוצל ואתה רוצה לפתוח את הרביזיה ביחס ל-16, נכון?      

אופיר כץ: נכון

שגית אפיק: תסביר את 17 כי הוא לא רוצה לפתוח את הרביזיה

שגית אפיק:  תסביר את הנושא הנוסף ב-17 שלא הסברתם

איתי טמקין: ואני רוצה גם מילה אחת על 18, על לוח הזמנים שלו

איתי טמקין:  בתוך 17 יש עוד נושא אחד שלא הוצג בהתחלה

איתי טמקין:  אם אפשר היה לפצל בין שני הנושאים בתוך 17 היינו רוצים

איתי טמקין:  בתוך 17 יש את הסיפור של שיקוף עמלות, זה כאן דנו והוועדה החליטה שלא

איתי טמקין:  לא הוצג פה הנושא של לאפשר לממונה על רשות שוק ההון לקבוע במקרים שיש מוצרים דומים עמלה אחידה

איתי טמקין:  אנחנו נבקש שהנושא הזה כן יישאר בתוך חוק ההסדרים ושיפוצל רק החלק של שיקוף עמלות

איתי טמקין:      לגבי 18, אנחנו מבינים שההחלטה היא לפצל את סעיף 18

איתי טמקין:  ביחס ל-18ב אני כן מבקש שאם זה עובר ייפנו בבקשה ליושב ראש הוועדה בגלל לוחות הזמנים והמצב הכאוטי שעלול להיווצר בשוק בתקופה הזאת, בבקשה שזה כן יסתיים בלוח הזמנים של חוק ההסדרים גם אם זה מפוצל מתוך חוק ההסדרים

יוראי להב-הרצנו: אז אני רוצה לוודא, הרביזיה היא לא לפצל את זה מחוק ההסדרים?      

שגית אפיק: לא, פוצל 17 ו-18

שגית אפיק:  היושב ראש מעוניין להשאיר את 17 ו-18 בפיצול ולכן הוא לא יפתח את הרביזיה לגביהם

יוראי להב-הרצנו: אז מי הגיש רביזיה?      

שגית אפיק: ב-16 חבר הכנסת רוטמן

שגית אפיק:  גם יושב ראש הוועדה הצטרף

שגית אפיק:  16 פוצל ואני מבינה שפותחים את הרביזיה ומחזירים את זה להצעת החוק לוועדת הכספים

נועם בסני: שמי נועם ואני מבנק וואן זירו, הבנק הדיגיטלי החדש שנפתח ממש לאחרונה

נועם בסני:  אנחנו הבנק הראשון שהוקם בישראל ב-50 שנים האחרונות, 43 ליתר דיוק, שמנו למטרה להביא בשורה בעולם התחרות ולייעל את המערכת עד כמה שניתן

נועם בסני:  18א הוא הצעה שאנחנו היינו כבנק חלק מהעניין והיינו רוצים לבקש איזה שהוא שינוי קטן בסעיף עצמו, להוריד אותו ל-5% - - -     

אופיר כץ: אנחנו משאירים את זה כפיצול ולצלול לתוך הסעיף והחוק עצמו זה יהיה בתוך הוועדה, זה יתקיים בוועדת הכספים

נועם בסני: תודה רבה

אופיר כץ: סעיף 16, מי בעד הרביזיה? שלושה בעד? מי נגד? מי נמנע?      

אופיר כץ: אושר

אופיר כץ: אנחנו מצביעים על סעיף 16, להעביר לוועדת הכספים בתוך חוק ההסדרים

אופיר כץ:  מי בעד? שלושה

אופיר כץ:  מי נגד? אחד

אופיר כץ:  סעיף 16 יועבר לוועדת הכספים בתוך חוק ההסדרים

אופיר כץ: בעד – 3 

אופיר כץ: נמנעים – אין אושר

שגית אפיק: רביזיות על 17 ו-18

שגית אפיק:  נשארה רק שלך

אופיר כץ: אז הסרתי

שגית אפיק: באופן אישי אני אמסור את הבקשה לחבר הכנסת גפני, יו"ר ועדת הכספים, וגם היועצת המשפטית לוועדת הכספים ונבקש להכניס את זה ללו"ז הדיונים שלו במסגרת הצעת חוק ההסדרים לצורך הדיונים גם כחלק מפוצל

שלמה אייזיק: אופיר, סיכמנו שנכניס לפרוטוקול שהנושא של סעיף 16 יורחב לכל בעלי הרישיונות בשוק

אופיר כץ: זה יהיה בדיון עצמו, תיקחו את זה בחשבון

אופיר כץ:  אמרת את זה לפרוטוקול

שגית אפיק: 15, אני מבינה שהרביזיה מוסרת

שגית אפיק:  יבוא מוצרי מזון

שגית אפיק:  15, זה נשאר בהצעת החוק כבקשתם

אופיר כץ: אני מושך את הרביזיה

שגית אפיק: תעשה על 17 ו-18

אופיר כץ: מי בעד הרביזיה? מי נגד? שלושה מתנגדים

אופיר כץ:  מי נמנע? הרביזיה הוסרה

שגית אפיק: הרביזיה לסעיפים 17 ו-18 נדחתה

שגית אפיק: לא אושר

שגית אפיק: רביזיה לסעיף 20, הפחתת רגולציה בחוק הירושה

שגית אפיק:  ההחלטה היא שזה נשאר כחלק מהצעת חוק ההסדרים, עובר לוועדת חוקה

שגית אפיק:  אתה דוחה את הרביזיה?      (היו"ר ינון אזולאי)     

ינון אזולאי: מי בעד הרביזיה? מי נגד? שלושה

ינון אזולאי:  הרביזיה הוסרה

ינון אזולאי: לא אושר

שגית אפיק: רביזיה לנושא מספר 22, זה נמצא בוועדת פנים, נשאר בפנים

יוראי להב-הרצנו: זה חלק מחוק ההסדרים או לא?      

שגית אפיק: כן, זה חלק מחוק ההסדרים

שגית אפיק:  אתה דוחה את הרביזיה, אני מבינה?     

ינון אזולאי: כן

ינון אזולאי:  מי בעד הרביזיה? מי נגד? שלושה מתנגדים

ינון אזולאי:  הרביזיה הוסרה

ינון אזולאי: לא אושר

שגית אפיק: נושא מספר 29, זה פוצל לוועדת פנים

שגית אפיק:  אתה גם דוחה את הרביזיה?      

ינון אזולאי: כן

ינון אזולאי:  מי בעד הרביזיה? מי נגד? שלושה נגד

ינון אזולאי:  הרביזיה הוסרה

ינון אזולאי: לא אושר

ינון אזולאי:      (היו"ר אופיר כץ)     

אופיר כץ: איפה אנחנו?      

שגית אפיק: נושא 27, התמרוקים, זה נשאר בוועדת הבריאות

שגית אפיק:  תדחה את הרביזיה

אופיר כץ: מי בעד הרביזיה? מי נגד? ארבעה, פה אחד

אופיר כץ:  הרביזיה נדחתה

אופיר כץ: בעד – 0 

אופיר כץ: נמנעים – אין לא אושר

שגית אפיק: 29, תדחה את הרביזיה, הוחלט שהעמקת התחדשות עירונית יפוצל לוועדת פנים

שגית אפיק:  תדחה את הרביזיה

אופיר כץ: מי בעד הרביזיה? אחד

אופיר כץ:  מי נגד? שלושה

אופיר כץ:  הרביזיה נדחתה

אופיר כץ: בעד – 1 

אופיר כץ: נמנעים – אין לא אושר

שגית אפיק: 51, האצת תכנון בקרקע פרטית

שגית אפיק:  זה ועדת פנים וזה נשאר בפנים, אז אתה גם דוחה את הרביזיה

אופיר כץ: מי בעד הרביזיה? אחד

אופיר כץ:  מי נגד? שלושה

אופיר כץ:  הרביזיה נדחתה

אופיר כץ: בעד – 1 

אופיר כץ: נמנעים – אין לא אושר

שגית אפיק: סעיף 34, פוצל לוועדת פנים

שגית אפיק:  תוספת יחידות דיור לוועדת פנים

יוראי להב-הרצנו: זה פוצל

שגית אפיק: זה פוצל, יש על זה רביזיה, אז הוא דוחה את הרביזיה

אופיר כץ: מי בעד הרביזיה? מי נגד? ארבעה

אופיר כץ:  הרביזיה נדחתה

אופיר כץ: בעד – 0 

אופיר כץ: נמנעים – אין לא אושר

שגית אפיק: נושא 45, זאת קרן הארנונה

שגית אפיק:  יש רביזיה

שגית אפיק:  אתה גם דוחה אותה

אופיר כץ: מי בעד הרביזיה? אחד

אופיר כץ:  מי נגד? שלושה

אופיר כץ:  הרביזיה נדחתה

אופיר כץ: בעד – 1 

אופיר כץ: נמנעים – אין לא אושר

שגית אפיק: נושא 76, טכנאי בית מרקחת, יש רביזיה, אתה גם דוחה אותה

יוראי להב-הרצנו: 76 פוצל, נכון?      

שגית אפיק: פוצל

אופיר כץ: מי בעד הרביזיה?      

שגית אפיק: סליחה, נושא 43, סעיף 76, למעט פסקה (3)

אופיר כץ: מי בעד הרביזיה? מי נגד? ארבעה

אופיר כץ:  הרביזיה הוסרה

אופיר כץ: בעד – 0 

אופיר כץ: נמנעים – אין לא אושר

שגית אפיק: 11, התייעלות, שיעור גבייה של ביטוח לאומי מהמעסיקים, נשאר בעבודה ורווחה

שגית אפיק:  היינו ממש רוצים לפצל את זה

אופיר כץ: לא, אנחנו נגד פיצולים

אופיר כץ:  מי בעד הרביזיה? אחד

אופיר כץ:  מי נגד? שלושה

אופיר כץ:  הרביזיה נדחתה

אופיר כץ: בעד – 1 

אופיר כץ: נמנעים – אין לא אושר

שגית אפיק: עכשיו הדברים הכואבים

שגית אפיק:  55

שגית אפיק:  צחי, אתה אומר שלא הסבירו לנו את זה כראוי, מורשה להיתר, תשכנע את חברי הכנסת

צחי דוד: מורשה להיתר עבר כהסדר וולונטרי בחוק ההסדרים הקודם ואומץ מאז על ידי מספר רשויות, הוגשו לא מעט היתרים כבר בשיטה הזאת

צחי דוד:  התיקון המוצע מכיל אותו כמסלול נוסף בכלל הרשויות, מסלול שיהיה קיים בכלל הרשויות

צחי דוד:  אנחנו היינו במגעים עם ארגוני האדריכלים, כולם בעד זה, הותקנו תקנות והנושא מאוד מאוד בשל ולטעמנו מאוד יקל על הליכי תכנון ובנייה ועל העומסים ברשויות המקומיות

שגית אפיק: השתכנעתם? מרכז השלטון המקומי, את רוצה להגיד משהו, מירה?     

משה סולומון: אני מבקשת לתקן את הדברים שאמרתי לפני כן, עשיתי בדיקת עומק וההבדל בין התזכיר לנוסח הכחול, בנוסח הכחול כבר באמת זה היה וולונטרי, כפי שאמר נציג משרד האוצר

משה סולומון:  תודה רבה על ההזדמנות לומר את זה

שגית אפיק: אתה פותח את הרביזיה ומחזיר את זה לאחרי מרכז השלטון המקומי

שגית אפיק:  אבל אתה יודע שהיא יועצת משפטית, אתה הולך פה עם יועצת משפטית, שרק יירשם לפרוטוקול

אופיר כץ: ומה אני עושה מתשע בבוקר?      

משה סולומון: אני רק אבהיר, לא אמרנו שאנחנו תומכים בפרק הזה, או ברביזיה, רק היה לי חשוב לתקן דברים שאמרתי לפני כן שאני לא דייקתי

שגית אפיק: בבקשה, אז תפתח את הרביזיה

אופיר כץ: מי בעד הרביזיה? שלושה

אופיר כץ:  מי נגד? אחד

אופיר כץ: בעד – 3 

אופיר כץ: נמנעים – אין אושר

שגית אפיק: מי בעד להעביר את נושא מספר 55, מורשה היתר עצמי, לוועדת הפנים כחלק מהצעת חוק ההסדרים?      

אופיר כץ: מי בעד? שלושה

אופיר כץ:  מי נגד? אחד

אופיר כץ:  הסעיף יועבר לוועדת הפנים במסגרת חוק ההסדרים

אופיר כץ: בעד – 3 

אופיר כץ: נמנעים – אין אושר

שגית אפיק: עכשיו יש לנו על 56, שהוחלט שהוא יישאר בוועדת הפנים

שגית אפיק:  הכרזה על רשות רישוי שאינה ממלאת את תפקידה בתחום ההיתרים

שגית אפיק:  רביזיה של יוראי, הוא רצה לפצל

אופיר כץ: מי בעד הרביזיה? אחד

אופיר כץ:  מי נגד? שלושה

אופיר כץ:  הרביזיה הוסרה

אופיר כץ: בעד – 1 

אופיר כץ: נמנעים – אין לא אושר

שגית אפיק: תאגיד וטרינרי

שגית אפיק:  17

שגית אפיק:  אתה דוחה את הרביזיה אני מניחה

אופיר כץ: מי בעד הרביזיה? אחד

אופיר כץ:  מי נגד? שלושה

אופיר כץ:  הרביזיה הוסרה

אופיר כץ: בעד – 1 

אופיר כץ: נמנעים – אין לא אושר

שגית אפיק: גם על 18 הגשתם רביזיה? מי הגיש על 18? נעשה סיכום איתכם באמת על המטרו

שגית אפיק:  איפה איליה? אי אפשר לעשות איתכם סיכום בלי רביזיה? תצביע להסיר את הרביזיה

שגית אפיק:  אנחנו הצד שלנו הגון

אופיר כץ: הוא הסיר

שגית אפיק: תצביע בכל זאת, שלא יגישו אחרות

אופיר כץ: מי בעד הרביזיה? מי נגד? ארבעה

אופיר כץ:  הרביזיה הוסרה

אופיר כץ: בעד – 0 

אופיר כץ: נמנעים – אין לא אושר

שגית אפיק: 26, נת"צים

אופיר כץ: מי בעד הרביזיה? ארבעה

אופיר כץ: בעד – 4 

אופיר כץ: נמנעים – אין אושר

אופיר כץ: אני רוצה להכניס את הנת"צים לחוק ההסדרים

אופיר כץ:  את יכולה להקריא את הסעיף, בבקשה?      

שגית אפיק: כדאי להסביר אולי

שגית אפיק:  פקודת התעבורה, אני חוזרת על עמדתי שהסדרי אכיפה, ראוי שיידונו בהליך חקיקה רגיל ואין להם מקום בהצעת חוק הסדרים

שגית אפיק:  לצערי הוועדה לא מקבלת את עמדת היועצת המשפטית אז אנחנו מדברים על סעיף 54

אופיר כץ: מי בעד להכניס את הסעיף לתוך חוק ההסדרים ולא בפיצול? שניים

אופיר כץ:  מי נגד? מי נמנע? אחד נמנע

אופיר כץ:  הנת"צים יעבור לוועדת הכלכלה במסגרת חוק ההסדרים

אופיר כץ: אושר

שגית אפיק: יש רביזיה על תשתיות לאומיות, סעיפים 59 עד 72

שגית אפיק:  אתה רוצה לדחות אותה?      

אופיר כץ: מי בעד הרביזיה? מי נגד? שלושה

אופיר כץ:  הרביזיה הוסרה

אופיר כץ: לא אושר

שגית אפיק: נמשיך ואז נעשה את הרביזיה על 15

שגית אפיק:  נושא 25, העברת מידע על לקוחות מגופים פיננסיים

שגית אפיק:  רשות המסים

מירי סביון: אנחנו מבקשים שגופים פיננסיים, שזה כולל לדוגמה גם מוסדות בנקאיים, גם סולקים, להעביר מידע ללקוחות - - -     

שגית אפיק: לא הצלחנו להבין למה הוא נכלל בחוק ההתייעלות

אופיר כץ: איפה אנחנו עכשיו?      

שגית אפיק: עמוד 46, נושא 25, סעיפים 45 עד 47, תיקון לפקודת מס הכנסה, העברה שוטפת של מידע וגם דרישות מידע יזומות על ידי רשות המסים

אופיר כץ: מה זה האח הגדול הזה? מה זה? לא, באמת, זה אמיתי שהבאת את הדבר הזה?      

מירי סביון: להסביר?      

אופיר כץ: כן

מירי סביון: הרציונל שעומד מאחורי ההצעה הזאת זה לאפשר בקרה, זה חלק מהצעדים למלחמה בהון השחור, ככל שנקבל את המידע הזה, שהוא כמובן מתייחס לחשבונות עסקיים במהות שלו ניתן יהיה לבצע הצלבות מידע בין הדיווחים של העסקים לבין הכניסה של הכספים וכך להילחם בהעלמות מס

מירי סביון:  יש כאן שני סוגים של מידע שאנחנו מבקשים לאפשר לנו, סוג אחד זה העברה שוטפת של מידע - - -     

ינון אזולאי: אגב, אני לא יודע אם יש להם מידע היום שאין להם אותו

אופיר כץ: חדירה לפרטיות

עומר רחמים: השר הגדיר את המלחמה בהון השחור

אופיר כץ: לא, זה לא מלחמה

אופיר כץ:  השני בסדר, הבנתי

אופיר כץ:  זה לא מלחמה, זה חדירה לפרטיות פר-אקסלנס בחוק ההסדרים

אופיר כץ:  לא יהיה

עומר רחמים: היא עוד לא דיברה

אופיר כץ: אני קראתי את החוק

שגית אפיק: מירי, שכנעי אותנו

מירי סביון: אני משתדלת, אם ייתנו לי לדבר

מירי סביון:  הדיווח שמדובר עליו, יש שם שני סוגים של דיווחים

מירי סביון:  סוג אחד זה דיווח שוטף של העברת מידע לרשות המסים לגבי לקוחות, הכוונה לחשבונות עסקיים, של סך הכול כניסות לחשבון וסך הכול יציאות ממנו, פעמיים בשנה, והסוג האחר של המידע זה דרישות מידע יזומות על ידי רשות המסים בצורה של תבניות כאשר ייקבעו בכל פעם סוגים מסוימים של התנהלויות שנראה לנו שיכולות להעיד על איזה שהיא פעילות עסקית

שגית אפיק: למשל?      

מירי סביון: לדוגמה כניסות בתדירות מאוד מאוד גבוהה של סכומים מאוד גדולים, או יציאות בסכומים כאלה שיכולים להעיד אולי על דברים שקשורים להלבנת הון

אופיר כץ: איך יודעים אם זה הלבנה או לא?      

מירי סביון: אני אומרת שוב, היכולת שלנו, ברגע שיהיה לנו את המידע הזה - - -      

שגית אפיק: אבל רשות מסים זה לא הלבנת הון, זה רשות המסים, היא עושה דברים אחרים מהרשות להלבנת הון, לא? אתם עושים דברים אחרים

ינון אזולאי: מה זה שנראה לנו

ינון אזולאי:  מה זה לנו? מי הסמכות? מה מו?      

מירי סביון: ברגע שהמידע הזה נמצא בידינו, לדוגמה כניסות לחשבונות עסקיים, אנחנו יכולים להצליב את המידע הזה

מירי סביון:  אם לדוגמה מחזור הדיווחים של ההכנסות - - -     

אופיר כץ: גם בוועדה הייתי מתנגד לזה

מירי סביון: אני אתן דוגמה

מירי סביון:  יכולה להיות סיטואציה שבה לדוגמה עסק מדווח לנו על מחזור הכנסות של 100,000 שקל

שגית אפיק: אני אענה על זה

שגית אפיק:  אני חושבת שאין לך מושג מה אתה מעביר

שגית אפיק:  אני אומרת לך את האמת, וחבל

מירי סביון: אני אתן דוגמה

מירי סביון:  אפשר לתת דוגמה? אנחנו כרגע מדברים על - - -      

שגית אפיק: מירי, מה יש לכם היום בהעברת מידע? הרי הייתה לכם כבר הצעת חוק כזאת שבטח עברה בחוק הסדרים, אני לא יודעת

שגית אפיק:  אה לא, היא פוצלה מחוק ההסדרים והיא עברה בהליך רגיל בכנסת, מה קיבלתם ב-2015?      

מירי סביון: לא, בסופו של דבר לא - - -     

אלעזר שטרן-יועמ"ש: זה פוצל מחוק ההסדרים ב-2015-16, זה הגיע לוועדת חוקה, ועדת חוקה דנה בדיוק בחוק הזה והחליטה לא לאשר אותו כי היא התנגדה בגלל הקשיים המרובים שהוא מעורר גם בהיבטים של פרטיות, גם בהיבטים של יצירת פרופיילינג, של החשדת אנשים על פי השתייכות לקבוצות

אלעזר שטרן-יועמ"ש:  את מציגה פה סממנים מסוימים, אבל בוועדה שם עלו סממנים נוספים הרבה פחות חריגים ממה שאת מתארת

אלעזר שטרן-יועמ"ש:  בוועדה חברי הכנסת התנגדו ולא קידמו את זה אז ולכן לא נראה לנו נכון לקדם דבר כזה במסגרת חוק הסדרים, דבר שוועדת חוקה כבר דנה בו והחליטה שלא לאשר אותו לפני כמה שנים

מירי סביון: אנחנו מבקשים כן לאשר, אחת, בוודאי לגבי סולקים

מירי סביון:  יש לנו כאן גופים שכאשר אנחנו מדברים על סליקה לדוגמה בוודאי שמדובר כאן בעסקים וזה נראה כמו צעד שהוא בהחלט סביר כדי שניתן יהיה לוודא מול עסקים כמה כסף נכנס מול כמה כסף מדווחים לרשות המסים

מירי סביון:  זה נראה לי משהו בסיסי, אני לא חושבת שבעניין הזה - - -     

אלעזר שטרן-יועמ"ש: לא, להעביר מידע בצורה שוטפת, מידע גולמי, שאין לגביו שום חשד קונקרטי, זה הרי דיווח שיטתי חודשי

אופיר כץ: זה סתם להעביר מידע, סתם

מירי סביון: לא, זה דבר שמאפשר - - -      

אלעזר שטרן-יועמ"ש: ואין בזה שום דבר על בסיס זה

אלעזר שטרן-יועמ"ש:  יש לרשות המסים את הסמכות, אם היא רוצה לבקר עסק מסוים היא יכולה לבקש את הספרים שלו, זה בסדר גמור

אלעזר שטרן-יועמ"ש:  פה מדובר על העברה שוטפת דו שנתית של מידע גולמי שאין לגביו שום חשד

אלעזר שטרן-יועמ"ש:  זה ממש לא סביר, זה פגיעה מאוד משמעותית בפרטיות וועדת חוקה דנה בזה ודחתה את זה

שגית אפיק: למה הוועדה דחתה את זה?      

אלעזר שטרן-יועמ"ש: בגלל הדברים האלה

אלעזר שטרן-יועמ"ש:  לגבי הנושא של העברות שוטפות של מידע, בגלל הפגיעה בפרטיות

שגית אפיק: איך אתם בונים פרופיל של קבוצות אזרחים? לאיזה קבוצות אזרחים אתם מכוונים כשאתם בונים פרופיל של קבוצה? אני אשמח להבין את זה

מירי סביון: הכוונה היא למאפיינים שיכולים - - -     

יוראי להב-הרצנו: מה זאת אומרת פרטיות?      

אלעזר שטרן-יועמ"ש: פרטיות של האדם

יוראי להב-הרצנו: אבל זה גם פגיעה בחופש העיסוק

מירי סביון: הכוונה קודם כל לחשבונות עסקיים

שגית אפיק: לא, למה? מעבירים בנוגע לפעילות פיננסית של לקוחות והם בונים קבוצות אוכלוסייה שונות

שגית אפיק:  אני רוצה להבין על איזה קבוצות אוכלוסייה אנחנו מדברים, איך זה עובד, האח הגדול?      

אופיר כץ: מה זה, ערבים, חרדים, חילוניים, דתיים? מה זה קבוצות אוכלוסייה?      

מירי סביון: לא, לא

מירי סביון:  אפשר רגע לענות?     

אלעזר שטרן-יועמ"ש: אגב, הדברים שאמרו היושב ראש והיועצת המשפטית נכונים, הניסוחים שלכם מאוד מאוד עמומים והם מאפשרים לעשות את זה על בסיס מאפיינים של זהות המקבל או זהות המושך

שגית אפיק: בבקשה

שגית אפיק:  עומר, אתה מקשיב? זו המטרה

אלעזר שטרן-יועמ"ש: זה הניסוח שכתוב

מירי סביון: הכוונה כאן לזהות פעילות עסקית שיכול להיות שהיא לא מדווחת או לא מדווחת במלואה

מירי סביון:  בוודאי שאין פה כוונה להתייחס לאיזה שהן זהויות אחרות, כל הכוונה כאן זה להגיע לגביית מס אמת

אלעזר שטרן-יועמ"ש: באיזה מדינות זה קורה?      

מירי סביון: שנייה, אני רק אשתדל להסביר את הדברים ואז אני אנסה לענות על השאלות

מירי סביון:  הכוונה כאן לאפשר להצליב

מירי סביון:  הכוונה קודם כל לקבל מידע לגבי חשבונות עסקיים בלבד, אין לנו עניין באנשים פרטיים שאין להם עסק, הכוונה כאן לאנשים או לעסקים שמתנהלים ולאפשר לנו את היכולת להצליב בין הכניסה של החשבונות לבין ההכנסות המדווחות כאשר, שוב, ככל שיהיה פה חשש - - -      

קריאה: בחלק השני כן כתוב לקוח פרטי

שגית אפיק: כן, זה גם ללקוח פרטי

אלעזר שטרן-יועמ"ש: באיזה מדינות יש מנגנון כזה?      

מירי סביון: אין לי פה את הרשימה, אבל יש מדינות שיש את המנגנונים האלה, בוודאי לגבי סולקים

אופיר כץ: טוב, בסדר

אופיר כץ:  הבנו

אופיר כץ:  אני חושב שחברי הוועדה השתכנעו כמה החוק הזה גרוע ואני מקווה מאוד שלא תקדמו אותו

שגית אפיק: אז לפצל אותו, נכון?      

אופיר כץ: כן, ברור

שגית אפיק: לפצל אותו לוועדת חוקה

שגית אפיק:  זה נדון ב-2015 בחוקה גם כן

שגית אפיק:  תעשו את זה לא בלו"ז הסדרים כמובן כי אין מקום לעשות הצעה כזאת במסגרת לו"ז הסדרים

שגית אפיק:  גם ב-2015 זה פוצל ולא נעשה בלו"ז הסדרים, זו הצעה עם הרבה בעיות, פגיעה בסודיות, פגיעה בפרטיות, אין מקום לזה

שגית אפיק:       סעיפים 45 עד 47, נושא מספר 25, פקודת מס הכנסה, פיצול להליך חקיקה רגיל שלא ייעשה בלו"ז הסדרים

שגית אפיק:  אני מבקשת מאוד להעביר את הדברים ליושב ראש ועדת חוקה, שזה לא יהיה בלו"ז הסדרים

ינון אזולאי: עומר, אני חייב להגיד לך שזה לא נוח לנו בכלל

ינון אזולאי:  שתדע, ותעביר את זה גם לשר, החוק הזה לא נוח, החוק הזה רע, החוק הזה גרוע, וגם בוועדה האנשים שלנו שנמצאים שם יתנגדו לזה, כי זה חוק הזוי

עומר רחמים: חבר הכנסת אזולאי, אני לא צריך להסביר לך שאם באמת החששות שעלו פה הם נכונים אז גם השר בעצמו לא ייתן לזה יד

ינון אזולאי: אני שמח לשמוע

אופיר כץ: פיצול לוועדת חוקה

אופיר כץ:  מי בעד? ארבעה

אופיר כץ:  מי נגד? מי נמנע? החוק יועבר לוועדת חוקה מפוצל

אופיר כץ: בעד – 4 

אופיר כץ: נמנעים – אין  אושר

שגית אפיק: נעשה את נושא 27, החמרת ההגבלות מכוח החוק לצמצום השימוש במזומן

שגית אפיק:  עמוד 47 בחוברת, נושא 27

שגית אפיק:  עבירות פליליות על החזקת מזומן

שגית אפיק:  בבקשה

נתנאל אושרי: החוק הזה נועד לטפל בשתי בעיות שקשורות בצורה עמוקה אחת בשנייה, האחת היא הון שחור והיקף ההון השחור במדינת ישראל שמגיע לעשרות מיליארדים ועד כדי 22% אחוזי תוצר, והשנייה היא הפשיעה המאורגנת ובפרט הפשיעה בחברה הערבית

נתנאל אושרי:  הכלי שבאמצעותו אנחנו מבקשים לטפל בשתי הבעיות האלה מתחלק לשניים

נתנאל אושרי:  האחד זה איסור על החזקת מזומן בסכומים שגבוהים מ-200,000 שקלים, סכום מאוד גבוה שמייצג הכנסות של משפחה ממוצעת לשנה, משהו שמאפשר לחיות שנה

נתנאל אושרי:  זה צד אחד

נתנאל אושרי:  הצד השני הוא חובת דיווח על סכומים שגבוהים מעל 100,000 שקל לרשות המסים

נתנאל אושרי:  כמובן שההסדר הזה הוא הסדר מאוזן שמאפשר למי שמחזיק את הכספים האלה בצורה נורמטיבית לדווח על הסכומים ולהפחית את הסכום הזה בצורה מדורגת וסבירה במהלך השנים, כך שאין לנו שום כוונה לפגוע באזרחים שמחזיקים את המזומן חוקית אלא רק לאפשר לגורמי האכיפה לבוא חשבון עם מי שמחזיק מזומנים בצורה שפוגעת בסופו של דבר גם בנושא ההון השחור, אבל בעיקר בעיקר בנושא שלום הציבור והפגיעה שהיא נגזרת של הפשיעה המאורגנת

אלעזר שטרן-יועמ"ש: אנחנו חושבים שיש קשיים רבים מאוד עם ההצעה הזאת

אלעזר שטרן-יועמ"ש:  קודם כל זה מייצר עבירה פלילית חריגה ביותר שלמיטב הבנתנו אין דוגמה לה בעולם

אלעזר שטרן-יועמ"ש:  לפי הדוח של הצוות הבין-משרדי של הממשלה עצמה, שם נאמר שבשונה מהגבלות על שימוש במזומן, לגבי עבירה פלילית על החזקת מזומן, זה דבר שלא קיים בעולם

אלעזר שטרן-יועמ"ש:  זו עבירה פלילית מאוד מאוד חריגה

אלעזר שטרן-יועמ"ש:  יש פה גם פגיעה מאוד מאוד בעייתית בקניין של אדם, מונעים פה מבן אדם להחזיק את הקניין ואת הרכוש שלו בעצם ללא ביסוס חשד קונקרטי על אדם מסוים

אלעזר שטרן-יועמ"ש:       יותר מזה, בתוך הדוח של הצוות הבין-משרדי של הממשלה אחת העמדות של משרד המשפטים, בנק ישראל והרשות לאיסור הלבנת הון, שפורסמה בפומבי, זה הופיע בדוח, אותה עמדה ממשלתית טענה שאין צורך בעבירה הפלילית ודי בחובת הדיווח והסבירה למה מה שאני אומר עכשיו, שיש שאלות קשות בדבר החוקתיות של העבירה הפלילית הזאת, ולכן אנחנו חושבים שזה לא נכון לדון, זו שאלה מאוד מורכבת, מאוד בעייתית ולכן - - -     

נתנאל אושרי: תהיה סמוך ובטוח שדנו לעומק בנושא החוקתיות של ההסדר הזה עם אנשי משרד המשפטים שהבהירו לנו שעמדתם אחרי הדיונים היא שאין מניעה משפטית ולא חוקתית בהסדר שאליו הגענו, שהוא הסדר טיפה יותר מקל

נתנאל אושרי:  היו להם התנגדויות אחרות בתחילת הדרך ועשינו את כל השינויים כדי להביא חוק שהוא מאוזן, מיטיב ולא פוגע בזכויות מעבר למידה

אלעזר שטרן-יועמ"ש: בדוח הבין-משרדי העמדה של משרד המשפטים הייתה שיש - - -     (היו"ר ינון אזולאי)     

איתי טמקין: סליחה שאני קוטע אותך, אבל כשמהצד השני עומדים פרוטקשן, עבירות של הימורים בלתי חוקיים, עבירות סמים שמונעות דרך האפשרות של להחזיק סכומים גדולים של מזומן, אז כן, הצוות הבין-משרדי ששקל את זה טוב טוב חשב שיש פה הרבה מאוד על הכף, מצד שני כדי ל - - -     

אלעזר שטרן-יועמ"ש: ואתם עדיין יוצרים פה עבירה שהיא תקדימית בעולם

איתי טמקין: סליחה, אדוני

איתי טמקין:  וגם תופעת הפרוטקשן בארץ יחסית נמצאת בהיקפים נרחבים ותחבר לזה עבירות של סמים ותחבר לזה עבירות של הימורים בלתי חוקיים ואנחנו פה נמצאים בהרבה מאוד דיונים בכנסת שדורשים מהממשלה לעשות יותר כדי לטפל בדברים האלה

איתי טמקין:  ואם אתה עושה בדיקה ואתה מוצא שהדלק הגדול לעבירות האלה עובר במזומן, הפעולות האלה בדרך כלל מתבצעות במזומן ואם אתה יכול לתקוע מקל בגלגלים לפעולות האלה, ככה תוקעים מקל בגלגלים לפעולות האלה

איתי טמקין:       אנחנו ישבנו במשך חודשים על הסדרים משלימים לדבר הזה ונמצאים בתוך הצעת החוק הזאת כדי לתת מענה לבעיות שגם הוצגו בתוך הממשלה לכל הבעיות שאתה מעלה

איתי טמקין:  נבוא לוועדה ונציג שוב פעם את ההסדרים האלה

איתי טמקין:  אבל לבוא ולהגיד שמה שיש מהצד השני על הכף, שזה באמת העבירות הכי קשות שיש היום בחברה הישראלית, לבטל את זה בשם הטענות האלה כבר עכשיו, זה לא המקום כאן, לפי דעתנו

שגית אפיק: לא כבר עכשיו, אנחנו רק אומרים שהיה נכון לעשות את זה בהליך חקיקה רגיל ולא במסגרת הצעת חוק הסדרים

שגית אפיק:  אתה מדבר פה בסוף על עבירות פליליות, זה לא מסוג הנושאים שמתאימים לחוק הסדרים

אלעזר שטרן-יועמ"ש: אני מסכים, עבירות פליליות תקדימיות

נתנאל אושרי: היועצת המשפטית לממשלה סברה אחרת, ובכל מקרה בהשלמה לדברים של איתי - - -     

שגית אפיק: אנחנו מדברים עכשיו על הליך החקיקה בכנסת, לא על הליך החקיקה בממשלה שאותו אפשר אולי לעשות באופן מואץ, אבל אנחנו לא רואים סיבה שזה ייכלל בהצעת חוק ההסדרים

שגית אפיק:  אז אני מציעה לפצל ולהעביר את זה לוועדת הכספים

נתנאל אושרי: אנחנו - - -      

שגית אפיק: זו ההצעה שלי, לא חייבים לקבל

שגית אפיק:       (היו"ר אופיר כץ)     

אופיר כץ: בואי נדלג על זה

שגית אפיק: טוב

שגית אפיק:  22, מיסוי עוסק זעיר

גל ברנס: חוק נהדר

גל ברנס:  מוצע לבטל בירוקרטיה

שגית אפיק: מי אמר חוק נהדר?      

גל ברנס: אתם תיכף תסכימו איתי

גל ברנס:  מוצע לבטל לעוסקים זעירים את רוב הבירוקרטיה של רשות המסים, שהם לא יצטרכו לדווח על מקדמות, שהם לא יצטרכו להגיש דוח שנתי, שהם יוכלו לעשות הכול באופן דיגיטלי, ממש להוריד בירוקרטיה עצומה ל-400,000 עוסקים זעירים במחזור של עד 100,000 שקל, שלא יהיה להם את הבירוקרטיה הזאת שקיימת היום לכל העסקים הזעירים

שגית אפיק: טוב

שגית אפיק:  כספים, אפשר להשאיר בהצעת החוק

אופיר כץ: אחרי פתיחה כזאת, אף אחד לא שואל, לא מתווכח

שגית אפיק: הוא אמר שזה חוק נהדר

שגית אפיק:  יש לזה התנגדויות, אבל ידברו על זה בוועדה

שגית אפיק:  נושא מספר 22, סעיפים 34 עד 39, תיקון לפקודת מס הכנסה

שגית אפיק:  אתה רוצה להעביר את זה לוועדת הכספים כחלק מהצעת חוק ההתייעלות

אופיר כץ: מי בעד? שלושה

אופיר כץ:  מי נגד? אחד

אופיר כץ:  הסעיף עבר

אופיר כץ: בעד – 3 

אופיר כץ: נמנעים – אין אושר

שגית אפיק: עוד חוק נהדר ממש

שגית אפיק:  נושא מספר 23, שמצאתם עז בשדה וכשמצאתם את העז אמרתם טוב, ננסה להכניס אותה להצעת חוק ההסדרים והנה היא בנושא 23, עמוד 45

שגית אפיק:  בבקשה

אופיר כץ: מי מציג את זה?     

שגית אפיק: מירי

אופיר כץ: מירי, את הצגת את זה גם בפעם שעברה שהם הביאו את זה בהסדרים?      

מירי סביון: לא חושבת

שגית אפיק: מה, בוועדת כספים, מי הציג את זה בוועדה?      

אופיר כץ: לא, בוועדת הכנסת

אופיר כץ:  אחרי זה זה היה גם בכספים

שגית אפיק: זה היה גם בכספים, זה לא פוצל, זה עבר לוועדת הכספים, זה עבר דיון מסיבי

שגית אפיק:  מע"מ בשירות דיגיטלי

שגית אפיק:  התגעגעת, לא? אנחנו אוהבים שידורים חוזרים, אנחנו רק מתפלאים

ינון אזולאי: אני מקווה שאת לא פה כל היום בשביל זה, שלא תתאכזבי

אופיר כץ: מירי, יש לי שאלה, אם את זוכרת אותי ואת ינון על הסעיף הזה

ינון אזולאי: ואם את זוכרת את השר על הסעיף הזה

ינון אזולאי:  את השר, היום הוא שר ואז הוא היה באופוזיציה

אופיר כץ: לא נשאר לי קול מהסעיף הזה

אופיר כץ:  אז מה אתם מצפים שנעשה עכשיו? נראה לי שתוותרי, מירי

מירי סביון: נראה לי שאין לי פה אצבע בוועדה, אז זו לא שאלה שאני מוותרת או לא

מירי סביון:  אתם רוצים שאני אסביר את הסעיף?     

אופיר כץ: לא נראה לי שיש צורך

ינון אזולאי: לא, אנחנו מכירים אותו, זוכרים אותו

אופיר כץ: מכירים, זוכרים, אין צורך

ינון אזולאי: אפשר ישר להצביע עליו

אופיר כץ: בבקשה, מירי

אופיר כץ:  אני כבר אומר לך שאנחנו מתכוונים לפצל

מירי סביון: אז אני רק אסביר מה ההצעה אומרת

מירי סביון:  מדובר פה על לקבוע שחובת תשלום מע"מ על שירותים דיגיטליים שמתקבלים מתושב חוץ ותושב ישראל תחול על נותן השירותים

מירי סביון:  הרעיון כאן, צריך לשים לב שהיום למעשה אם נותן השירותים הדיגיטליים הוא תושב ישראל, הוא משלם מע"מ ומחויב במע"מ, ואם נותן השירותים הוא תושב חוץ הוא לא מחויב במע"מ, והמצב הקיים פוגע בתחרות לכאורה

מירי סביון:  המע"מ במקרה הזה חל על מי שמקבל את השירות, מדובר פה באנשים פרטיים ובפועל זה מע"מ שלא ניתן לאכיפה ולכן הצענו לקבוע את החקיקה הזאת

מירי סביון:  זו חקיקה שקיימת בעולם בהרבה מדינות ומתקיימת

מירי סביון:  לכן אנחנו חשבנו שנכון להביא אותה

אופיר כץ: את רוצה להקריא? נפצל את זה לוועדת כנסת

אופיר כץ:  עוד שנתיים ינון מחליף אותי, הוא יטפל בזה

ינון אזולאי: רק שתדע שנשאר שנה ושבעה חודשים

שגית אפיק: מי סופר?      

אופיר כץ: אנחנו מתחלפים והיועצים המשפטיים נשארים

יוראי להב-הרצנו: מאחר שלא נגיע להערכתי לסיטואציה הזאת עוד שנתיים –      

שגית אפיק: זה מפוצל לוועדת הכנסת

שגית אפיק:  כמו קודם בדיוק

שגית אפיק:  אני חושבת שזה המחיר כשהם מביעים עז שוב ושוב ומצפים שאנחנו נאכיל אותה

שגית אפיק:  אנחנו מדברים על נושא מספר 23, סעיפים 41-40, חוק מס ערך מוסף, מע"מ דיגיטלי

שגית אפיק:  ועדת הכספים כבר דחתה אותו פעם אחת, אז עכשיו ועדת הכנסת תקבל גם את הכבוד לפצל אותו להליך חקיקה רגיל

אופיר כץ: מי בעד פיצול החוק לוועדת הכנסת? ארבעה בעד, אין מתנגדים

אופיר כץ:  אושר

אופיר כץ: בעד – 4 

אופיר כץ: נמנעים – אין אושר

תמר לוי בונה: שגית, לי היה רשום שגם בסעיף 42 של השב"ן הייתה רביזיה וגם ב-21

שגית אפיק: אנחנו רוצים להשאיר את הרביזיה של השב"ן

תמר לוי בונה: לא

שגית אפיק: אז תיכף נראה

שגית אפיק:  יש לנו עוד כמה הצבעות, לא הרבה, אנחנו לקראת הסוף

שגית אפיק:  אתה יכול להצביע על סעיף התחילה להצעת חוק ההתייעלות

שגית אפיק:  נתחיל בהתייעלות, סעיף 28, תחילה להתייעלות, אפשר להשאיר בהצעת חוק ההסדרים, לכספים

אופיר כץ: מי בעד? שלושה

אופיר כץ:  מי נגד? אחד

אופיר כץ:  אושר

אופיר כץ: בעד – 3 

אופיר כץ: נמנעים – אין אושר

שגית אפיק: סעיף 50

גל ברנס: יש בישראל המון רגולציות על חיות וזאת אחת מהן

גל ברנס:  כמו שעד היום מאפיות צריכות מקלחות במאפייה אז גם מדינת ישראל המציאה ימי תוקף למזון שהוא מזון גולמי מן החי, זו רגולציה מאוד ארכאית של משרד הבריאות

גל ברנס:  משרד הבריאות מציע לבטל אותה ולהתאים אותה למקובל באירופה

שגית אפיק: אז עכשיו מה יקרה? כשנרצה לקנות מטרנה היצרן של מטרנה יחליט לנו עד מתי תוקף המוצר? איך זה יעבוד? זה קצת מזכיר לי את חוק אוויר נקי שאמרנו שהחתול שומר על השמנת

שגית אפיק:  אני רוצה הסבר

שגית אפיק:  ולא רק מטרנה, אני קונה לילדים שלי גם במבה

שגית אפיק:  או עופות

גל ברנס: גם היצרן של מטרנה ובמבה היום קובעים את התוקף של המוצר, זה מה שמקובל בכל העולם וזה גם מקובל בישראל

גל ברנס:  רק בישראל החליטו בעבר להחריג את הבשר, את העוף ואת הדגים, שזה מוצרים שנמצאים בסל הקנייה של כל משק בית בהיקפים די משמעותיים מהסמכות הזאת של יצרן לקבוע את התוקף ומה שמוצע כאן זה לעשות אותו דבר כמו שיש במטרנה, בבמבה, בביסלי ובעוד כל מוצר אחר, להגיד אותו דבר גם לעופות, לדגים ולבשר, שהיצרן יוכל לקבוע את ימי התוקף

גל ברנס:  משרד הבריאות תומך בדבר הזה, הוא גם חושב שהרגולציה הזאת היא ארכאית ולא נכונה ומוצע להיצמד לאירופה ולאמץ את הרגולציה האירופית

שגית אפיק: לגבי בשר ועופות, אני עדיין לא מבינה את זה

שגית אפיק:  משרד הבריאות לא עושה בדיקה של אורך חיי ה –      

גל ברנס: אני אסביר

גל ברנס:  דבר ראשון, הדבר הזה כמובן על דעת משרד הבריאות ובתמיכתו, הם גם חיכו קודם עד מאוחר כדי לנסות להסביר ולהגיד שזה גם על דעתם

גל ברנס:  זה היום לכל מוצר בישראל, למעט בשר, עוף ודגים, היצרן קובע את ימי התוקף

גל ברנס:  גם באירופה לכל המוצרים היצרן קובע את ימי התוקף, החריג היחיד זה ביצים ואנחנו לא מציעים לגעת בו ואנחנו רוצים שגם לבשר, עוף ודגים היצרן יקבע את התוקף

ינון אזולאי: למה בביצים אתה לא מציע לגעת בזה?      

גל ברנס: כי גם באירופה זה חריג

גל ברנס:  אנחנו רוצים להיות כמו באירופה

ינון אזולאי: למה? כי מבינים שהיצרן לא צריך לתת לזה את התוקף

גל ברנס: לא, זה ספציפית עניין של שיווק, זה דרך המשווק והסימון

גל ברנס:  גם באירופה הוחרג הדבר הזה ואנחנו גם לא מציעים לגעת בזה בישראל

גל ברנס:  אנחנו מציעים לתקן את הבשר, עוף ודגים, שנוכל לייבא באוניות ולא במטוסים, להשאיר את זה יותר זמן על המדף, לזרוק פחות לפח

יוראי להב-הרצנו: לא הבנתי, אתה רוצה להרחיב את המשלוחים החיים? את הבשר המצונן?      

גל ברנס: כן

יוראי להב-הרצנו: אז למה אתם לא שמים פה את יצירת המשלוחים החיים בצמוד לחוק הזה? תביאו חוקים טובים לפעמים

שגית אפיק: למה בחוק ההסדרים צריך לקצר או להאריך את אורך חיי המדף של בשר ועופות? משהו לא מסתדר לי, אני מצטערת

גל ברנס: כי זה מוריד את המחיר לצרכן

ינון אזולאי: איך זה מוריד את המחיר?      

גל ברנס: כי כשאתה יכול להביא מוצר לא במטוס, שזה יקר, אלא באונייה, מארגנטינה למשל, אז אתה מוכר את המוצר אחר כך יותר בזול, כשאתה יכול להשאיר אותו יותר זמן על המדף - - -      

אופיר כץ: מה זה שווה אם זה זול ואחרי זה זה מקולקל?      

גל ברנס: זה לא מקולקל, זה מה שמקובל בכל העולם, רק ישראל חריגה ומיוחדת בדבר הזה

גל ברנס:  הדבר הזה מקובל בכל העולם

גל ברנס:  יש לנו פה באמת מדיניות ממשלה של להיצמד לאירופה, שמה שטוב לאירופה טוב לנו, לבטל את כל התקנים החריגים והרגולציות הארכאיות שנמצאו לנו אי פעם, זאת אחת מהן, אנחנו באמת חושבים שהיא משמעותית

גל ברנס:  גם בשבוע שעבר היה דיון בוועדת כלכלה, באו יבואנים והסבירו כמה הדבר הזה יתרום להם בזה שהם יוכלו להוריד את המחיר ולייבא יותר בזול

גל ברנס:  גם השתכנע יו"ר הוועדה וביקש שנביא את זה

יוראי להב-הרצנו: איך משרד הבריאות מאשר את זה? זה בתמיכת משרד הבריאות

גל ברנס: וזה בתמיכת משרד הבריאות

יוראי להב-הרצנו: איך זה יכול להיות?      

שגית אפיק: אז לוועדת הבריאות אצלנו, לא לוועדת הכלכלה, נכון? לפחות זה הייתי אומרת, לא? אז אתה מפצל?      

אופיר כץ: אין לך בישולים למחר?      

שגית אפיק: לא יודעת, אני חוששת לבשל עם עופות ש –      

גל ברנס: אם האירופאים לא חוששים גם אנחנו לא צריכים לחשוש

אופיר כץ: הנורבגים וכאלה?      

גל ברנס: נורבגיה לא ספציפית, אבל גרמניה, צרפת, ספרד, איטליה, כולם עובדים ככה

שגית אפיק: לא להצביע? אז על זה לא מצביעים

שגית אפיק:  נמשיך

שגית אפיק:  נושא מספר 9 בחוק ההתייעלות הכלכלית

שגית אפיק:  לא הצבענו, נצביע עכשיו

ארבל אסטרחן: 9 הוצבע

שגית אפיק: אז זה נשאר בכספים

שגית אפיק:  חשבוניות מס מקוונות לא הצבענו, נושא מספר 24 בחוק ההתייעלות

שגית אפיק:  כמה פעמים זה חזר על עצמו, מירי? כמה פעמים הבאתם את זה לוועדת הכספים

מירי סביון: הצעת החוק הזאת לא הובאה

שגית אפיק: היפוך חיוב במע"מ

שגית אפיק:  אני עצמי בעשר שנים ראיתי שלוש פעמים, כל פעם הבטיחו לחברי הוועדה שזה פותר אחת ולתמיד את ההון השחור בחשבוניות הפיקטיביות ואף פעם זה לא יושם

שגית אפיק:  אני מפחדת אפילו לומר את זה, אבל בסדר

שגית אפיק:  נושא מספר 24, סעיפים 42 עד 44, תיקונים לחוק מס ערך מוסף שתחילתם משנת 2024

שגית אפיק:  מירי, תסבירי לנו

מירי סביון: ההצעה שמובאת כאן היא במסגרת המלחמה בהון השחור ובעיקר בתופעה של החשבוניות הפיקטיביות, שזו אחת מהתופעות שמביאות לאובדן הכנסות מאוד משמעותי

מירי סביון:  המודל שמוצע כאן זה שכל חשבונית שהסכום שלה בין שני עוסקים מעל 5,000 שקלים תוכל לקבל מספר הקצאה מאת רשות המסים והמספר הזה יהיה תנאי לקיזוז של התשומות בגין אותה חשבונית

מירי סביון:       במקביל, כדי לא להפריע לעסקים לעבוד, באותם מצבים שבהם בעקבות התבחינים שלנו יוחלט לא להקצות לחשבונית הזאת מספר יינתן מענה לעוסקים בכך שהם יוכלו להפוך את החיוב

מירי סביון:  ברגע שהופכים את החיוב הפיכה של החיוב מאפשרת מצד אחד לקיים את העסקה ולא לעכב אותה ומצד שני היא מונעת את הנושא של קיזוז חשבונית שהיא אולי לא תקינה, ולכן המודל הזה, לדעתנו, מאזן - - -     

שולמית אלוני: זה מודל שחוזר על עצמו בוורסיות כאלה או אחרות לאורך השנים

שולמית אלוני:  הוועדה לא העבירה אותו ומצאה להתנגד לדבר הזה

שולמית אלוני:  גם היפוך החיוב הגיע בוורסיות כאלה ואחרות

שולמית אלוני:  רק לאחרונה הוועדה דחתה סטים של תקנות שדיברו על היפוך חיוב במקרים מסוימים ונראה לנו שהמקום לדון בזה, במיוחד לאור ההתנגדויות שהיו לאורך השנים, היא לא במסגרת חוק ההסדרים אלא בהליך חקיקה רגיל ואנחנו חושבים שצריך לפצל את זה

מירי סביון: אנחנו מבקשים כן להכליל את החקיקה הזאת

מירי סביון:  אחת, אנחנו חושבים שהמודל הזה בדיוק מיישם את ההערות שנשמעו, כי המודל הזה כפי שהוא לא הובא בעבר, אלא הוא משלב בין היתרונות של ההצעות השונות והוא משלב ביניהן בצורה כזאת שמאזנת בין היכולת להילחם בהון השחור לבין למנוע פגיעה בעסקים בכך שיש לכל עסק פתרון גם אם עיכבנו לו את המספר

מירי סביון:  לכן אנחנו חושבים שזה צעד מאוד משמעותי וחשוב להילחם בתופעה מאוד קשה שפוגעת בכלכלה בצורה אנושה

שולמית אלוני: בסופו של דבר אנחנו רואים את זה גם כהגבלה לעניין החשבוניות וגם בעניין היפוך החיוב, שני נושאים שהוועדה התנגדה להם, אנחנו לא רואים בזה הסדר מאוזן

שגית אפיק: המערכת שלכם מוכנה לזה? כי לפעמים אנחנו מעבירים לכם חקיקה ואין עדיין מערכת

שגית אפיק:  אני רואה שזה הקצאה באופן מקוון, יש מערכת?      

מירי סביון: המערכת כרגע נמצאת בשלבי פיתוח די מתקדמים כדי להיות ערוכים - - -      

שגית אפיק: מירי, זה חוזר על עצמו העניין הזה

מירי סביון: לא, אנחנו לא ביקשנו להחיל את החקיקה הזאת ממחר בבוקר, אנחנו ביקשנו להחיל אותה מתחילת 2024 ולשם אנחנו מכוונים שהמערכות יהיו מוכנות

שגית אפיק: אז למה לא בהליך חקיקה רגיל? תפתחו את המערכת

שגית אפיק:  למה תמיד הכנסת צריכה להעביר לכם דברים שאחר כך אתם מפתחים את המערכת ומגלים שהחקיקה לא תואמת למערכת וליישום

שגית אפיק:  למה? זה חוזר על עצמו בחוקי ההסדרים, במיוחד בנושאים של רשות המסים

שגית אפיק:  חבל

מירי סביון: שוב, אני חושבת שהקביעה לא מדויקת, אני חושבת שאנחנו הבאנו מספיק חקיקות - - -     

שגית אפיק: הטענה, לא קבעתי

מירי סביון: הטענה

מירי סביון:  אני חושבת שלאורך השנים האחרונות בוודאי הבאנו הרבה מאוד חקיקות שהיו מתואמות עם התפעול שלנו

מירי סביון:  אני יכולה להזכיר בעיקר גם את תקופת הקורונה, אבל בוודאי דברים אחרים, אנחנו מביאים את החקיקות בצורה אחראית מתוך ידיעה שאנחנו נוכל להפעיל אותן ולכן החקיקה תהיה בהלימה ליכולות התפעוליות שלנו

שולמית אלוני: דווקא דוגמה טובה הקורונה, כי במקרה הזה גם דחינו את המועד בסופו של דבר כיוון שהמערכת לא הייתה מוכנה כפי שחשבתם שהיא תהיה מוכנה

שגית אפיק: וכפי שהבטחתם והתחייבתם והחקיקה עברה הרבה קודם

מירי סביון: טוב, לא נפתח על זה דיון, אני חושבת שלאורך הקורונה רשות המסים - - -     

שולמית אלוני: אבל באמת מה הבעיה להביא את זה ברגע שהמערכת תהיה מוכנה? יש עד סוף שנת 2024, החוק צפוי לעבור בסוף חודש מאי, למה לא לסיים להכין את המערכת, לוודא שהיא עובדת ואז להביא את ההסדר?      

מירי סביון: אני אומרת שוב, אנחנו נערכים לכך שהמערכת תוכל לעבוד, אנחנו גם נצטרך בדרך וכבר ברבעון הרביעי להתחיל פיילוטים עם כל הגורמים שישתמשו במערכת וחלק מהנכונות - - -     

שגית אפיק: מה זה רבעון רביעי?      

מירי סביון: השנה

מירי סביון:  לערוך פיילוטים כדי לבדוק שכל המשתמשים באמת יכולים לעבוד עם המערכת וחלק מהנכונות של המשק להיערכות הזאת קשור לזה שהחקיקה הזאת תעבור

שגית אפיק: אבל הניסיון מראה שזה הפוך, שתמיד החקיקה עוברת לפני וכשמגיעה המערכת פתאום מתברר שהמערכת לא מתאימה לחקיקה

שגית אפיק:  ואתה יודע מתי זה קורה? כשאנחנו מחוקקים בחוק ההסדרים, אז זה קורה, כיוון שאין מערכת

שגית אפיק:  לפעמים גם לוקח שנתיים לפתח את המערכת, אין שום סיבה שתאיצו בכנסת להעביר הסדרים בעלי משמעות לאנשים ולצרכנים ולנישומים לפני שעשיתם את הצעדים שדרושים לכך

עומר רחמים: זה בסוף הולך ביחד

שגית אפיק: זה לא הולך ביחד, כי עובדה שרק בשנת 2024, הם כרגע בפיתוח

מירי סביון: שגית, אני אומרת שוב, אנחנו כרגע עובדים כדי שהמערכת - - -     

שגית אפיק: אז נפצל להליך חקיקה רגיל, נעשה את זה במקביל למערכת

שגית אפיק:  תעדכנו את הוועדה על פיתוח המערכת

שגית אפיק:  זה פשוט לא רציני

מירי סביון: אני אסביר, הדברים כרוכים אחד בשני

שגית אפיק: אבל מזומן נשאר בפנים, אז חשבוניות מקוונות יכול להיות בהליך רגיל

מירי סביון: ההליך של פיתוח המערכת כרוך בזה שתהיה חקיקה, כי ככל שלדוגמה יבקשו לערוך שינויים מסוימים בחקיקה יש להם השפעה על המערכת התפעולית ולכן אין היגיון לפתח את כל המערכת לפני שהחקיקה עוברת ולכן אנחנו מבקשים להעביר את החקיקה הזאת עם תחולה עתידית שתאפשר גם לכל המשק להיערך לדבר הזה וגם לוודא שאם צריך לעשות שינויים מסוימים במערכת כפי שאנחנו רואים אותה כרגע עם טיוטת החקיקה יהיה אפשר לעשות את זה במועד, ולכן אנחנו מבקשים תחולה עתידית

אופיר כץ: מה עוד נשאר לנו?     

שגית אפיק: נשאר לנו זה, נשאר לנו להצביע על המזומן, נשאר לנו להצביע על 50 ועוד ארבע רביזיות, אז תבחר

שגית אפיק:  חשבוניות מקוונות, מה אתה רוצה לעשות עם זה? עובר לוועדת הכספים

שגית אפיק:  מה הוא רוצה לעשות עם זה, לפצל?      

עומר רחמים: אני מבקש שלא

אופיר כץ: אבל הם אומרים ששום דבר לא מוכן

עומר רחמים: הם לא אומרים ששום דבר לא מוכן, הם אומרים שהמערכת בעבודה

אופיר כץ: אבל זה שמענו כבר לפני שנה

שגית אפיק: לא, הם מפתחים

עומר רחמים: בפיתוח, שתעבוד בסוף הרבעון השלישי, כלומר תהיה בהרצה ברבעון הרביעי, החוק חל בתחילת 2024, זה אומר שסוף הפיתוח יהיה עם זה

אופיר כץ: עוד חודש יהיה לכם עדכון לגבי המערכת?      

מירי סביון: סדר גודל של חודש לאחר פסח נוכל לתת

מירי סביון:  אני מניחה שבמהלך הדיונים בוועדת כספים אנחנו - - -     

שגית אפיק: תשאיר את זה בוועדת כספים בינתיים

אופיר כץ: נעביר לוועדת כספים, אם לא יהיה שינוי עם המערכת הזאת אז שלא ידון בזה

שגית אפיק: אתה יודע שזה לא יקרה, זה בחוק ההתייעלות, הם יגידו שיש על זה כסף

שגית אפיק:  בכמה סימנתם את זה ככסף?      

מירי סביון: סדר גודל, למיטב זיכרוני, בין מיליארד למיליארד וחצי

שגית אפיק: לאיזה שנה? לשנת 2026? לאיזה שנה מיליארד עד מיליארד וחצי?      

מירי סביון: לשנת ההפעלה, עד כמה שאני זוכרת

שגית אפיק: ששנת ההפעלה היא?      

מירי סביון: 2024

מירי סביון:  יכול להיות שבשנה הראשונה לא שמנו מלא, אני פשוט לא זוכרת כרגע

שולמית אלוני: בהבשלה מלאה היה כתוב

שגית אפיק: בהבשלה מלאה היה מיליארד, בשנה הראשונה כמה?      

מירי סביון: בדרך כלל אנחנו שמים חצי ובשנה השנייה כבר אמורים להגיע להבשלה מלאה

מירי סביון:  ואני אומרת שוב, זה כסף שיגיע מהון שחור

אופיר כץ: לוועדה

שגית אפיק: נושא מספר 24, סעיפים 42 עד 44, תיקון לחוק מס ערך מוסף, לוועדת הכספים, אתה משאיר את זה בהצעת חוק ההסדרים ועומד בהתחייבותך שלא יהיו פיצולים לנושא הזה

אופיר כץ: עומד בהתחייבותי

אופיר כץ:  מתחייב אני

שגית אפיק: זה יעלה לדיונים רק, כפי שאמר יושב ראש ועדת הכנסת, רק לאחר שתדווחו על קיומה של המערכת

שגית אפיק:  זה מה שהוא אמר כאן קודם

שגית אפיק:  יו"ר ועדת הכספים, נמסור לו את המידע הזה

אופיר כץ: מי בעד? מי נגד? מי נמנע? יועבר לוועדת הכספים

אופיר כץ: אושר

שגית אפיק: מזומן

שגית אפיק:  נושא 27

עומר רחמים: אני אומר לפרוטוקול, דיברתי עכשיו עם יושב ראש ועדת הכספים, מוסכם עליו שזה יהיה אצלו

שגית אפיק: נעבור ל-50

שגית אפיק:  יש לכם רוב ללכת נגד היועצת המשפטית

שגית אפיק:  בבקשה

שגית אפיק:  יבוא מוצרי מזון, נושא מספר 50 להצעת חוק התכנית הכלכלית, סעיפים 87, 88

שגית אפיק:  לאן זה עובר?      

אופיר כץ: לוועדת הבריאות

שגית אפיק: כחלק מהצעת חוק ההסדרים

אופיר כץ: מי בעד? מי נגד? עבר לוועדת הבריאות

אופיר כץ: אושר

שגית אפיק: עכשיו נצביע על הרביזיות עד שהם יסגרו על המזומן

שגית אפיק:  מה סגרתם?      

עומר רחמים: דיברתי עם גפני

שגית אפיק: אוקיי

שגית אפיק:  נעשה רביזיות

שגית אפיק:  נושא 21, הגמלאות, נגד פסיקה

שגית אפיק:  חיכיתם שכמה חברי כנסת ייצאו, אנחנו עכשיו יכולים לעשות את זה

אופיר כץ: אנחנו נגד חקיקה בהליך משפטי, נכון?      

שגית אפיק: אתם נגד, אבל בכל זאת אתם - - -      

ינון אזולאי: אפילו הורדנו חוקים בגלל זה

שגית אפיק: אנחנו בעמוד 44

שגית אפיק:  כיוון שמדובר בתיקון שנועד להתמודד עם פסיקה, אתם קיבלתם את עמדת הייעוץ המשפטי והחלטתם לפצל להליך חקיקה רגיל

שגית אפיק:  אני מבינה שאתם רוצים לפתוח את הרביזיה

אופיר כץ: מי בעד? מי נגד? מי נמנע? פתחנו

אופיר כץ: אושר

שגית אפיק: סעיפים 32(2), 33(ב), גמלאי מחקר

שגית אפיק:  אתם רוצים להעביר לוועדת העבודה והרווחה כחלק מהצעת חוק התכנית הכלכלית? ואתה יכול לרשום לעצמך פעם עשירית, 12, נגד עמדת הייעוץ המשפטי לכנסת ולוועדה

שגית אפיק:  עבודה ורווחה

אופיר כץ: מי בעד? מי נגד? מי נמנע

אופיר כץ:  עבר על חודו של קול

שגית אפיק: לא פוצל

שגית אפיק:  החזירו את זה להצעה

שגית אפיק: אושר

שגית אפיק: נשאר לנו רביזיה לנושא 15

שגית אפיק:  השארתם את זה בבריאות

שגית אפיק:  אתה דוחה את הרביזיה, להבנתי, נכון? חוק ההגנה על בריאות הציבור, מזון, אימצתם הוראות ממדינות זרות

אופיר כץ: מי הגיש את הרביזיה?      

שגית אפיק: אלקין ואתה

אופיר כץ: מי בעד הרביזיה? מי נגד? הרביזיה הוסרה

אופיר כץ: לא אושר

שגית אפיק: נושא 42, שב"ן

שגית אפיק:  הרביזיה על השב"ן, זה הועבר לבריאות כחלק מהצעת חוק ההסדרים

שגית אפיק:  אני מניחה שאתה דוחה את הרביזיה

שגית אפיק:  לא החלטת לפצל את השב"ן

אופיר כץ: כן

אופיר כץ:  מי בעד הרביזיה? מי נגד? הרביזיה הוסרה

אופיר כץ: לא אושר

שגית אפיק: נשאר לנו חקלאות, נושא מספר 49, סעיף 86 להצעת החוק

שגית אפיק:  זה נשאר בהסדרים, למה רביזיה? נעמה לזימי הגישה

שגית אפיק:  אתה דוחה את הרביזיה?      

אופיר כץ: כן

אופיר כץ:  מי בעד הרביזיה? מי נגד? הוסרה

אופיר כץ: לא אושר

שגית אפיק: נשאר לנו רק המזומן?     

שולמית אלוני: לא, גם התשלום לפי רמת סיכון, של הביטוח הלאומי

שולמית אלוני:  אני חושבת שלא סגרנו

שגית אפיק: אז עכשיו אנחנו עוברים למזומן

שגית אפיק:  נושא מספר 27 להצעת חוק ההתייעלות

שגית אפיק:  אני מבינה שאתם רוצים שזה יישאר בהצעת חוק ההתייעלות ויעבור לוועדת הכספים

שגית אפיק:  סעיפים 50, 51, נושא 27, עמוד 47, חוק לצמצום השימוש במזומן

שגית אפיק:  בגלל שמדובר באמת בעבירות פליליות משמעותיות, אפילו שאתם החלטתם להעביר את זה לוועדת הכספים כחלק מהצעת חוק ההסדרים אנחנו ממש נבקש שיו"ר הוועדה יקיים על זה הליך חקיקה נאות במיוחד ויבחן את כל ההיבטים, ואם הוא לא יספיק בלו"ז של הסדרים הוא ימצא את הדרך לסיים את זה בדרך אחרת

אופיר כץ: מי בעד? מי נגד? הסעיף אושר לעבור לוועדת הכספים במסגרת חוק ההסדרים

אופיר כץ: אושר

שגית אפיק: הכול הוצבע

אופיר כץ: סעיף ד' רביזיה, לפי סעיף 142 לתקנון הכנסת, החלטת הוועדה בדבר העברת הצעת חוק מבקר המדינה (תיקון – הגנה על חושפי שחיתויות במשטרת ישראל), התשפ"ג-2022, פ/25/ 353 מהוועדה לענייני ביקורת המדינה לוועדה לביטחון לאומי

אופיר כץ:       ביום ה' בניסן התשפ"ג 27

אופיר כץ: 3

אופיר כץ: 2023 החליטה ועדת הכנסת לפי בקשת יו"ר הוועדה לביטחון לאומי להעביר את הצעת החוק מהוועדה לענייני ביקורת המדינה לוועדה לביטחון לאומי

אופיר כץ:  יו"ר הוועדה לענייני ביקורת המדינה התנגד לכך

אופיר כץ:  רביזיה שהוגשה בעניין נדחתה

אופיר כץ:  בטרם הובא העניין לאישור המליאה הגיעו כל הצדדים להסכמה כי ההצעה תישאר בוועדה לענייני ביקורת מדינה

אופיר כץ:  מאחר שכבר הייתה רביזיה אבקש כי ועדת הכנסת תאשר בהסכמה פה אחד לפי סעיף 142 לתקנון כי ההצעה אכן תישאר בוועדת הביקורת

שגית אפיק: במסגרת ההסכמה הייתה הסכמה שהצעת החוק תובא לדיון בוועדה לביקורת רק באישור יושב ראש ועדת הכנסת ובתיאום עמו לגבי לוחות הזמנים

אופיר כץ: מי בעד? מי נגד? אושר פה אחד

אופיר כץ: אושר

החוק הבאות:  << נושא >> 1

החוק הבאות: הצעת חוק התקציב לשנת הכספים 2023, התשפ"ג-2023 (מ/1610)

החוק הבאות:  << נושא >>  

2.הצעת חוק-יסוד:  << נושא >> 3

2.הצעת חוק-יסוד: הצעת חוק זכויות הסטודנט (תיקון – הרחבת זכויות הסטודנט), התשפ"ג-2023 (פ/2109/25), של חה"כ יונתן מישרקי

2.הצעת חוק-יסוד:  << נושא >>  

2.הצעת חוק-יסוד:  << נושא >> 5

2.הצעת חוק-יסוד: הצעת חוק התכנון והבנייה (תיקון - ייצוג הולם לאוכלוסייה החרדית במוסדות התכנון), התשפ"ג-2022 (פ/533/25), של חה"כ יעקב אשר

2.הצעת חוק-יסוד:  << נושא >>      

אופיר כץ: סעיף ה', קביעת ועדות לדיון בהצעת החוק הבאות: הצעת חוק התקציב לשנת הכספים 2023, התשפ"ג-2023 מ/1610

אופיר כץ:  זה לוועדת הכספים

אופיר כץ:  מי בעד? מי נגד? הועבר לוועדת הכספים

אופיר כץ: אושר

אופיר כץ: הצעת חוק-יסוד: משק המדינה, תיקון מספר 13, מ/1613, לוועדת הכספים לפי המלצת הלשכה המשפטית

אופיר כץ:  מי בעד? מי נגד? אושר פה אחד

אופיר כץ: אושר

אופיר כץ: הצעת חוק זכויות הסטודנט, תיקון הרחבת זכויות הסטודנט, התשפ"ג-2023, פ/25/ 2109, של חבר הכנסת יונתן משריקי

אופיר כץ:  המלצת הלשכה המשפטית לוועדת החינוך, התרבות והספורט

אופיר כץ:  מי בעד? מי נגד? אושר פה אחד

אופיר כץ: אושר

אופיר כץ: הצעת חוק העונשין, תיקון – הגדרת איום, התשפ"ג-2023 של חבר הכנסת יצחק קרויזר

אופיר כץ:  המלצת הלשכה המשפטית ועדת חוקה, חוק ומשפט

אופיר כץ:  משותפת חוקה ביטחון לאומי

אופיר כץ:  להעביר אותה לוועדה משותפת של חוקה וביטחון לאומי

אופיר כץ:  מי בעד? מי נגד? אושר פה אחד

אופיר כץ: אושר

אופיר כץ: הצעת חוק התכנון והבנייה, תיקון – ייצוג הולם לאוכלוסייה החרדית במוסדות התכנון, התשפ"ג-2022, פ/25/ 533 של חבר הכנסת יעקב אשר

אופיר כץ:  המלצה לוועדת הפנים והגנת הסביבה

אופיר כץ:  מי בעד? מי נגד? אושר פה אחד

אופיר כץ:  מועבר לוועדת הפנים

אופיר כץ: אושר

ארבל אסטרחן: והנושא האחרון זה פטור מחובת הנחה שקיבלנו מיושב ראש הוועדה לביטחון לאומי

אופיר כץ: בקשת יושב ראש הוועדה לביטחון לאומי להקדמת הדיון בהצעת חוק להסדרת אירועי הילולת רבי שמעון בר יוחאי בהר מירון, הוראת שעה, התשפ"ג-2023, מ/1617 לפני הקריאה השנייה והשלישית

אופיר כץ:  מי בעד? מי נגד? אושר פה אחד ויועבר למליאה לקריאה שנייה ושלישית

אופיר כץ: אושר

שגית אפיק: ביום ראשון אתה צריך הצבעה במליאה

שגית אפיק:  מה שרק מתחלק בין הוועדות זה הודעה, אבל מה שיוצא מחוק ההסדרים זה הצבעה

אופיר כץ: הישיבה נעולה