ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 25, פרוטוקול מספר 19, 2023-02-27 00:00

יוסף טייב: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת החינוך, התרבות והספורט, ועדה משותפת עם ועדת הבריאות

יוסף טייב:  קודם כול, אני רוצה להודות ליושב-ראש ועדת הבריאות, חבר הכנסת אוריאל בוסו על הרצון לבוא ולנהל ישיבה משותפת בגלל חשיבות הנושא

יוסף טייב:  הנושא הוא התמודדות מערכת החינוך עם תופעת ההשמנה – לציון יום ההשמנה הבין-לאומי בכנסת

יוסף טייב:  היום ו' באדר תשפ"ג

יוסף טייב:  אני רוצה בראש הדברים לשלוח את תנחומינו למשפחת הנרצחים ואנחנו מחזקים את כוחות הביטחון

יוסף טייב:  יחד עם זאת אני רוצה לומר שאנחנו במדינת חוק, ואין לי ספק שכלל חברי הבית הזה יסכימו איתנו שהחוק צריך להישאר בידי כוחות הביטחון ובידי צה"ל

יוסף טייב:      בעקבות נושאים רגישים שיכולים לעלות בעקבות הדיון, בהמלצת היועצת המשפטית תמי סלע אני אקרא איזשהו נוסח: כידוע ישבית הוועדה מוקלטת ומשודרת לפרוטוקול וגם שידור הישיבה יפורסמו באתר האינטרנט של הכנסת

יוסף טייב:  ככל שיעלו עניינים הנוגעים לקטינים וקטינות שיש חשש שעברו הטרדה מינית או פגיעה מינית, עברות אלימות או עברות התעללות, שיעלה דבר שיש לו לייחס להם עברה או מקשר אותם לבדיקת טיפול או אשפוז פסיכיאטרי, טיפול והשגחה של עובדים סוציאליים והתאגדות או הליך פלילי המתנהל בבית המשפט, חל איסור על פרטים מזהים שלהם ולכן הם לא יצולמו או יוקלטו, ולא ייכללו פרטים מזהים שלהם בפרוטוקול הדיון

יוסף טייב:       כמו כן, בגלל רגישות הנושא הצפויה לעלות בישיבה זאת אני קובע כי בהתאם לסעיף 120 לתקנות הכנסת, ככל שתהיה בקשה מטעם חבר כנסת, שר או נציגו, או אם יעלה צורך והכל לשם הגנה על קטין או חסר ישע, ימחקו מהפרוטוקול המפורסם לעיון הציבור פרטים מזהים של דוברות ושל קטינות דוברים או קטינים

יוסף טייב:  כמו כן, ככל שהדבר יידרש לבקשת משתתף אחר בישיבה אם העמדת הפרוטוקול לעיון הציבור עשויה לגרום נזק לו או לזולתו

יוסף טייב:       ברשותכם, כהרגלנו בקודש, הממ"מ עשה פה עבודה נהדרת, הביא פה דוח מפורט מאוד ולכן אנחנו נכבד את מריה או יסכה, ברשותכן, בקצרה, לתת לנו את הנתונים ואת מה שעולה בעקבות הדברים

יוסף טייב:  לפני כן, חבר הכנסת בוסו, בבקשה, דברי פתיחה ואנחנו מתחילים את הדיון

ועדת הבריאות): בוקר טוב לכולם, קודם כול, כפי שאמר ידידי יושב-ראש ועדת החינוך, תודה רבה לך על הדיון החשוב הזה, שחינוך וילדי ישראל בכלל ובפרט עומדים בראש מעייניך

ועדת הבריאות):  אני רוצה להודות לך על הדיון החשוב

ועדת הבריאות):  בפתח הדברים אני מבקש לשלוח תנחומים מעומק הלב לבני משפחת יניב על הירצחם אתמול בפיגוע של הלל מנחם ויגל יעקב, השם ייקום דמם, ולכל משפחת היישוב הר ברכה

ועדת הבריאות):  אימא שקוברת את שני בניה ביום אחד, אין דבר יותר כואב ומזעזע מכך

ועדת הבריאות):  זה נגד ההיגיון והלב לא יכול להכיל

ועדת הבריאות):       ולהבדיל בין החיים לחיים – לפחות דברים שמחים – אני רוצה לברך את יושב-ראש הוועדה שבשבוע הבא ביום רביעי הוא יהיה סבא, אז שתראה רק שמחות

ועדת הבריאות):  אם כך, יש לך עדיין ילדים בבית ועכשיו גם הכנסת נכדה, אז אין ספק שזה דבר חשוב

ועדת הבריאות):       כפי שאמר חברי, תודה לצוות המחקר וכמובן תודה למנהלות הוועדות תמי ויהודית, ולצוות המשפטי עורכת הדין תמי

ועדת הבריאות):  כשרואים את הדוח של צוות המחקר מבינים שתופעת עודף המשקל והשמנת יתר בכלל, ובקרב ילדים ובני נוער בפרט, היא לא רק נושא חשוב בעל השלכות בריאותיות ומשמעותיות אלא תופעה שכיחה, אפילו יותר ממה שניתן לחשוב עוד לפני הדיון ואתם תשמעו את זה בהמשך

ועדת הבריאות):       על פי נתונים שפורסמו, שיעור הימצאות של עודף משקל והשמנת יתר באוכלוסייה בוגרת בישראל עומד בשנת 2021 על 59

ועדת הבריאות): 4%

ועדת הבריאות):  זה אומר שקרוב לשני שלישים מהבוגרים בישראל הם בעודף משקל

ועדת הבריאות):  ב-2016, 34% מהילדים בגילאי 18-10 עם עודף משקל של 10%

ועדת הבריאות):  נתון משמעותי נוסף, שיעורי השמנת יתר יורדים יותר עם העלייה ברמה חברתית-כלכלית של היישוב, וזה הדבר שהכי מפריע

ועדת הבריאות):  הפערים החברתיים גם בנושאים הללו משמעותיים, משליכים וגורמים להם בהמשך הדרך לפערים העצומים שמתעצמים, ובמשפחה שיש בה השמנה זה ממשיך ומחלחל הלאה מההורים לילדים ולאחים

ועדת הבריאות):  זאת אומרת, ילד שגדל בקהילה מבוססת יש לו סיכויים יותר טובים להיות - - - 

ועדת הבריאות):       השאלה שצריכה לעלות לכולנו כאן בפתח הדיון, מה יעשה ילד שגם ההורים שלו עם עודף משקל וגם האחים שלו? בואו ננסה שנייה להיכנס לראש שלו ונבין כמה הסיכויים שלו קלושים

ועדת הבריאות):  נקודה נוספת שצריך להעלות בדיון הוא הנושא החברתי-רגשי, ההשלכות, ובהמשך הדרך מה שקורה

ועדת הבריאות):       בפתח הדיון, וזה גם מהשיחות שעלו לי עם חבר הכנסת טייב, ודווקא בגלל שדובר כל כך הרבה בשנה וחצי האחרונות – נושא השתייה המתוקה והמס, ולא מס

ועדת הבריאות):  אנחנו רוצים בפתח הדיון הזה לומר – ושאלו אותנו אתמול, אתם עושים דיון? אתם דווקא דגלתם בהורדת המס, אז מה המשמעות, אירוניה או לא אירוניה? התשובה היא ברורה

ועדת הבריאות):  התשובה שלנו היא שלא מחנכים אף אחד לא בצרכי הקהילה ולא בצרכי התנהגות דרך הכיס

ועדת הבריאות):  זאת הנקודה

ועדת הבריאות):  כשנקבל את הנתונים של המחקר, נשמע את התאחדות המזון בהתאחדות התעשיינים ונראה את הנתונים האמיתיים, נבין שאם הייתה מטרה אמיתית להוריד את צריכת הסוכר לא היו עושים רק מס שרלטני, עם הכנסת 800 מיליון-מיליארד שקל לקופת המדינה בשנה שעברה לצרכים, לכאורה קואליציוניים, זאת לא הסברה אמיתית ולא פעולות אמיתיות

ועדת הבריאות):  לא ראינו שום שינוי בנושא הזה וזה הדבר שהפריע

ועדת הבריאות):       כשאנחנו מורידים את המס ומחזירים את המצב לנורמליות שלו, אנחנו רוצים לטפל בנושא ההשמנה ובנושא ההסברה האמיתית

ועדת הבריאות):  זאת מטרת הדיון של ועדת החינוך וועדת הבריאות – איך אנחנו מטפלים באמת בהשמנה ולא דרך הכיס

ועדת הבריאות):  לא הוצאתם פה את המחקרים, למשל, כמה קמח לבן הוא גרוע מקמח כהה, ולא החליטו שמחר בבוקר לחם לבן עולה במדינת ישראל 30 שקל, כי לא מחנכים דרך הכיס, נקודה

ועדת הבריאות):        אגב מס על שתייה מתוקה, צריך לזכור שגם הדיאט קיבל מס וגם הזירו

ועדת הבריאות):  זאת אומרת, היה פה איזה עניין שרצו כסף מזומן לפעולות אחרות ולא באמת לפעולות אמיתיות

ועדת הבריאות):  אגב, הגשתי שאילתה בקדנציה הקודמת ושאלתי את השר במשרד האוצר חמד עמאר

ועדת הבריאות):  ניתוחים בריאטריים – מי שלא יודע – לבקש ניתוח בצפון, בפריפריה – משרד הבריאות מתמחר את זה במחיר מאוד נמוך

ועדת הבריאות):  תיקח מהמס העצום הזה של מאות מיליונים – וצריך כמה עשרות מיליונים להקדיש לצורך הצמצום, וגם בתורים וגם זירוז ניתוחים בריאטריים לבעלי השמנה – הם לא ידעו בכלל במה מדובר

ועדת הבריאות):  זאת אומרת, אין שום ממשק בין המס לטיפול אמיתי בהשמנה

ועדת הבריאות):  לכן בנתונים שנקבל היום, נדע מה אנחנו עושים איתם, איך אנחנו פועלים גם למען ילדי ישראל ולמען כלל הציבור

ועדת הבריאות):  תודה רבה

יוסף טייב: תודה רבה

יוסף טייב:  הממ"מ, בבקשה

יהושע רבינוביץ: תודה רבה, יושב-ראש הוועדה

יהושע רבינוביץ:  שמי מריה רבינוביץ', אני ממרכז המחקר והמידע של הכנסת ואציג היום בקצרה את הממצאים העיקריים של המסמך שלנו, כפי שכבר ציינתם

יהושע רבינוביץ:       אנחנו בדקנו את המצב בנתונים גם בארץ וגם בהשוואה למדינות שונות בעולם – יסכה אחר כך תמשיך ותרחיב בנושא הזה

יהושע רבינוביץ:  אנחנו מדברים על תופעות עודף משקל והשמנת יתר, שלפי ההגדרה זאת הצטברות שומן חריגה או מוגזמת בגוף, המהווה סיכון לבריאות וגם גורמת לתמותה

יהושע רבינוביץ:       אני לא אכנס להגדרות כיצד מודדים את זה, זאת אומרת מודדים את זה על פי דרכים שונות ומגוונות, העיקרי ביניהם זה מדדBMI 

יהושע רבינוביץ:  יש שוני בין מבוגרים לילדים, כי אצל ילדים ובני נוער מלבישים את זה גם על עקומה לפי גיל ולפי מין

יהושע רבינוביץ:  כך אפשר לצלול לנתונים; כאן אתם יכולים לראות נתונים של שירותי בריאות לתלמיד מהשנים 2011-2010 עד 2022-2021, זאת שנת הלימודים הקודמת

יהושע רבינוביץ:  אנחנו יכולים לראות כבר מהגרף הזה פערים בין תלמידי כיתה א' לכיתה ז', שיעורי עודף המשקל והשמנת היתר עולים עם הגיל

יהושע רבינוביץ:  זה גם נכון לגבי מבוגרים, אני אראה את זה בשקף הבא

יהושע רבינוביץ:  ניתן לראות שבקרב ילדי כיתה א' הייתה ירידה מסוימת שהתרחשה עד לשנת 2019-2018 בערך

יהושע רבינוביץ:  אחר כך אנחנו יכולים לראות עלייה ב-2021,2020,2019 ואלה שנות הקורונה, ובשנת 2022-2021 יש שוב ירידה

יהושע רבינוביץ:  יכול להיות שהעלייה הייתה כתוצאה מהקורונה, אנחנו לא יכולים עכשיו לדעת את זה ולהגיד בוודאות

יאסר חוג'יראת: בציר ה-Y?       

יהושע רבינוביץ: אלה אחוזים

יהושע רבינוביץ:  אנחנו פשוט ציינו אותם בנקודות

יהושע רבינוביץ:  אלה השיעורים עצמם, המספרים

יאסר חוג'יראת:  של השמנה?   

יהושע רבינוביץ: כן, של ההשמנה ועודף המשקל ביחד

יהושע רבינוביץ:  לגבי המגמה, אחרי הקורונה נוכל להגיד בהמשך, בבדיקת נתונים של השנה ושנה אחריה

יאסר חוג'יראת: בשנת 2022-2021 יש ירידה בשתי הכיתות - - -      

יהושע רבינוביץ: בכיתה א' הייתה ירידה, בתלמי כיתה ז' כמעט ולא היו שינויים לאורך השנים

יאסר חוג'יראת: גם בכיתה ז' את רואה שיש ירידה, אומנם לא כמו בכיתה א' אבל  גם יש ירידה

יהושע רבינוביץ: בשנה האחרונה כן, אתה צודק, יש ירידה ביחס לשנת הקורונה, אבל אם תסתכל על 2011-2010 ועל 2022-2021 אנחנו פחות או יותר באותו שיעור

יהושע רבינוביץ:  יש 20% עודף משקל והשמנת יתר בקרב ילדים קטנים בני 7-6 ו-30% בקרב תלמידי כיתה ז' שזה 14-13

יהושע רבינוביץ:       כאן החלטנו להציג רק את הנתונים של השמנת יתר, בלי עודף משקל, אנחנו רוצים לראות את ההבדל בין הגילאים

יהושע רבינוביץ:  כמו שכבר יושב-ראש הוועדה בוסו ציין, השמנת יתר ועודף משקל אלה תופעות לא שוויוניות, וכאן אנחנו גם יכולים לראות הבדלים בין הגילאים, ששיעורים של השמנת יתר ועודף משקל גם עולים עם הגיל

יהושע רבינוביץ:  אתם יכולים לראות שבקרב בני שבע השיעור בשנת 2021 עמד על כ-8%

יהושע רבינוביץ:  זה עולה לגבי בני 15-14 שזה 12% ובקרב מבוגרים בני 64-20 זה כבר 25%, וזה רק ההשמנה

יהושע רבינוביץ:  אם אנחנו מוסיפים לזה עודף משקל, בגילאים מבוגרים אנחנו מגיעים ל-60%, כמו שכבר ציינתם

יהושע רבינוביץ:       כאן אנחנו מציגים שיעורי עודף משקל והשמנת יתר לפי קבוצות באוכלוסייה, וניתן לראות גם כאן פערים – בצד שמאל זה כיתה א', בצד ימין כיתה ז' – הפערים הם בולטים, בעיקר בין יהודים לערבים

יהושע רבינוביץ:  הקו הכחול בשני הגרפים למעלה זה תלמידים ערביים, ושאר הקווים אלה תלמידים יהודיים בפילוח לפי מוסדות חינוך

יהושע רבינוביץ:  אנחנו יכולים לראות שגם בכיתה א' קיימים פערים אבל הם עדיין קטנים

יהושע רבינוביץ:  25% מהתלמידים הערביים הם עם בעיות עודף משקל והשמנת יתר

יהושע רבינוביץ:  בכיתה ז' זה כבר 42% והפערים הם ממש גדולים

יהושע רבינוביץ:  השיעורים הכי נמוכים הם בקרב תלמידים בחינוך חרדי

יהושע רבינוביץ:       אנחנו נדלג על המין

יהושע רבינוביץ:  כאן, כפי שכבר יושב-ראש הוועדה בוסו ציין, שיעורי השמנת יתר ועודף משקל משתנים גם לפי רמה

יאסר חוג'יראת: סליחה, אני רוצה רק לחדד

יאסר חוג'יראת:  מה שהבנתי זה שהכי נמוך אלה החרדים והכי גבוה אלה הערבים

יהושע רבינוביץ: בתלמידים, כן

יהושע רבינוביץ:  כאן אפשר לראות בבירור מה שכבר חבר הכנסת בוסו ציין

יהושע רבינוביץ:  אנחנו רואים שככל שרמה חברתית-כלכלית של היישוב עולה, שיעורי השמנת יתר יורדים

יהושע רבינוביץ:  זה מאוד ברור לגבי ילדים בגילאי 15-14

יהושע רבינוביץ:  לגבי ילדים בגיל שבע יש מגמה מעורבת, אבל עדיין ניתן לראות שביישובים שהם באשכולות הכי גבוהים 10-8 שיעורי ההשמנה הם הכי נמוכים

יאסר חוג'יראת: אין קשר בין האשכול לבין ההשמנה

יהושע רבינוביץ: כן קשור

ועדת הבריאות):   למה לא קשור?      

יהושע רבינוביץ: תסתכל בבקשה על הטור החום

ועדת הבריאות): זה מנעד, חבר הכנסת חוג'יראת

יאסר חוג'יראת: לא, אבל ב-6-5, 7-5 או 7-4 יש עלייה, זה יותר גבוה מ-3-1

יהושע רבינוביץ: לא, אבל זה הפוך

יהושע רבינוביץ:  האשכולות 3-1 זה האשכולות הנמוכים וביישובים הכי חלשים יש עלייה

יהושע רבינוביץ:  נכון, יש עלייה

יאסר חוג'יראת: אני מבין באשכולות, אבל 7-4 יותר גבוה מ-3-1, ובגבוה הגבוה זה עוד יותר נמוך

יאסר חוג'יראת:  כלומר, בעצם הקצוות יותר נמוכים

סימון דוידסון: אבל אלה גילאים שונים

יהושע רבינוביץ: לא, אלה גילאים שונים

יאסר חוג'יראת: אני מבין

יאסר חוג'יראת:  אבל כשאני מדבר על האשכולות עכשיו, אם תסתכלי על החום – החום זה הגילאים 15-14 – אני רואה שבאשכול הנמוך הוא יחסית נמוך ובאשכול הגבוה הוא נמוך

יאסר חוג'יראת:  באשכולות הביניים בין ארבע עד שבע הוא יותר גבוה מהקצוות

קריאה: מה שרואים זה שהפערים גדלים עם הגיל, וזה המשמעותי

יהושע רבינוביץ:   כן, אלה פערים שגדלים עם הגיל, זה פעם אחת

יהושע רבינוביץ:  בפעם נוספת הפערים גדלים עם רמה חברתית-כלכלית של היישוב

יהושע רבינוביץ:  יש שם באמצע איזשהן תנודות, אני מסכימה איתך

ועדת הבריאות): כי יש שם מודעות כללית כנראה

יאסר חוג'יראת: לא, אני חושב שהאשכול הנמוך הוא בעצם יותר נמוך יחסית מאשכולות 7-4

יהושע רבינוביץ: על איזה גילאים אתה מדבר?      

יאסר חוג'יראת: על בני שבע

יאסר חוג'יראת:  באשכול 3-1 זה 7

יאסר חוג'יראת: 1%, נכון?      

יהושע רבינוביץ: נכון

יאסר חוג'יראת: 5-4 זה 8

יאסר חוג'יראת: 7%, זה כבר 7 - - -     

יהושע רבינוביץ: נכון, לכן אמרתי שיש מגמה מעורבת לגבי ילדים קטנים

יהושע רבינוביץ:  אבל עדיין באשכולות 10-8 אתה יכול לראות שזה הכי נמוך, והמצב משתנה אם עולים עם הגיל

יאסר חוג'יראת: זה מה שאני אומר, הקצוות – בקרב העשירים וגם קצת בקרב העניים זה יותר נמוך

יהושע רבינוביץ: אתה מתכוון לאי-ביטחון תזונתי?      

ועדת הבריאות): חבר הכנסת חוג'יראת, לפחות כן רואים שבאשכולות היותר גבוהים גם כשיש השמנה, יש יכולות לטפל

ועדת הבריאות):  זה בדיוק הצמצום, יש מודעות ויש אפשרות לטפל

ועדת הבריאות):  באשכולות היותר נמוכים גם כשיש פערים - - -      

יוסף טייב: זה נכון שבאמצע אנחנו רואים את זה - - -      

ועדת הבריאות): באמצע רואים את זה פחות

ועדת הבריאות):  אבל אני אומר, באשכולות היותר נמוכים, גם כשיש תופעה מסתכלים על זה מהצד בעיניים כלות ולא יכולים לעשות יותר מדיי

יהושע רבינוביץ: תודה רבה

יהושע רבינוביץ:  יסכה תמשיך, בבקשה

יסכה מוניקנדם: שלום, אני ממרכז המחקר והמידע של הכנסת, אנחנו הסתכלנו היכן מדינת ישראל נמצאת ביחס לעולם ומצאנו מספר נתונים

יסכה מוניקנדם:  נתוני ארגון הבריאות העולמי הם הנתונים שמבוססים על משרד הבריאות ושעכשיו הראינו

יסכה מוניקנדם:  פה רואים שישראל ממוקמת שלישית מהסוף, זאת אומרת היא יחסית עם עודף משקל והשמנת יתר נמוכה

יסכה מוניקנדם:  מדובר פה על ילדים בגיל שבע

יסכה מוניקנדם:  כשהסתכלנו על נתונים נוספים של גילאים אחרים, מצאנו נתונים של מחקר HBSC שזה מחקר שבודק מדדים שונים בנושאי בריאות ואיכות חיים, ושם רואים שמדינת ישראל ממוקמת פחות או יותר באמצע

יסכה מוניקנדם:  חסרים לנו נתונים בגילאי הילדות המבוגרים יותר

יסכה מוניקנדם:       נתונים שקיימים ושמצוטטים פעמים רבות גם במחקרים, גם במסמכי מדיניות וגם בתקשורת מבוססים על נתונים מ-2016 של ארגון הבריאות העולמית

יסכה מוניקנדם:  לא מצאנו את המקור המדויק לנתונים האלה, הם לא נמצאים בהלימה לנתונים אחרים שאנחנו מכירים, לא לנתוני מבט ולא לנתוני משרד הבריאות, אז אנחנו לא יודעים לומר עליהם

יסכה מוניקנדם:  הנתונים מראים על שיעורים גבוהים של עודף משקל והשמנת יתר, וכאמור הם לא בהלימה לנתונים שאנחנו מכירים, אז שימו אותם בסימן שאלה כרגע

יסכה מוניקנדם:  תודה רבה

יוסף טייב: תודה רבה

יוסף טייב:  ברשותך, פרופ' רונית אנדוולט, מנהלת אגף התזונה, משרד הבריאות, בבקשה

רונית אנדוולט: יש לי מצגת, אם אפשר לשים אותה

רונית אנדוולט:  קודם כול, תודה על ההזמנה לדיון, אני חושבת שזה דיון מאוד מאוד חשוב

רונית אנדוולט:  תודה לחבר הכנסת אוריאל בוסו ולחבר הכנסת יוסף טייב על החשיבה לעשות ביחד ישיבה של בריאות וחינוך, כי אנחנו חושבים שזה באמת מקור חשוב

רונית אנדוולט:  יושבת ליידי מנהלת קידום הבריאות במשרד החינוך, אנחנו עושות הרבה מאוד עבודה ביחד

רונית אנדוולט:  אני אדבר קצת על נתונים, על מה עושים ומה בינינו צריך עוד לעשות

רונית אנדוולט:       כמו שהראו יסכה ומריה קודם לכן בדוח המאוד יפה שהן עשו על מצב ההשמנה, אנחנו רואים את העלייה באחוזי ההשמנה באוכלוסיות השונות

רונית אנדוולט:  כשמסתכלים על זה לאורך זמן, אנחנו רואים שיש עלייה הכי חדה בקרב האוכלוסייה מהחברה הערבית, וזה מאוד מאוד מדאיג אותנו

רונית אנדוולט:  דרך אגב, לא הראיתן את זה, אבל בגיל המבוגר בחברה הערבית כמעט אחד משני אנשים סובל מהשמנת יתר וכמעט אחד משני אנשים בגילים מבוגרים יותר סובל גם מסוכרת

רונית אנדוולט:  צריך לזכור שהשמנה היא לא מחלה שהיא stays alone, היא לא לבד, נלוות לה הרבה מאוד מחלות נוספות כמו סוכרת, מחלות לב, סוגי סרטן שונים, ולכן זה מהווה נטל תחלואה ונטל כלכלי מאוד מאוד כבד

רונית אנדוולט:  השנה היה דוח של ד"ר גבי בן-נון על כמה עולה השמנה למדינת ישראל, והיא עולה לנו מעל 20 מיליארד שקל בצורה ישירה ועקיפה, וזה המון המון כסף

רונית אנדוולט:       אם מסתכלים על כמה צורכים סוכר בישראל – אחד המרכיבים שתורמים להשמנה ואנחנו מדברים עליהם הרבה מאוד היום: על מזון אולטרה מעובד, על שתייה מתוקה, על דברים נוספים שתורמים להשמנה – אנחנו יכולים לראות שאנחנו נמצאים במקום די גרוע בהתחלה מבחינת צריכת הסוכר

רונית אנדוולט:  זה הגרף מצד שמאל למעלה

רונית אנדוולט:  הוא קצת קטן כאן, אבל אני יכולה להגיד לכם שאנחנו במקום רביעי בעולם במדינות המערביות

רונית אנדוולט:  אחד הדברים שמטרידים אותנו במיוחד זה שילדים צורכים הרבה מאוד סוכר, בעיקר משתייה מתוקה ולא רק

רונית אנדוולט:  אנחנו יודעים שבקרב הורים לתינוקות במגזר הערבי, 60% מהורי התינוקות דיווחו שנתנו לילדיהם שתייה מתוקה כבר בשנת החיים הראשונה, וזה מאוד מאוד מטריד אותנו

רונית אנדוולט:       אחד הדברים החשובים מאוד הוא למנוע פרסום של שתייה מתוקה, שזה לא יהיה בבתי קולנוע, שזה לא יהיה ברשתות החברתיות

רונית אנדוולט:  זה אחד האמצעים המאוד משמעותיים ואפקטיביים, כמו שנמצאו בארגון הבריאות העולמי ובמקומות אחרים, שמאוד משפיעים על כך שאנשים לא יתחילו לשתות שתייה מתוקה ולא ימשיכו לעשות את זה, וכמובן גם חטיפים ודברים שאינם בריאים

רונית אנדוולט:  אנחנו סימנו בסימונים אדומים את המזונות הפחות בריאים ובסימנים ירוקים את המזונות הבריאים

רונית אנדוולט:  אנחנו מאוד מעודדים את האוכלוסייה לשים לב בסופר, כשעושים קניות, לקנות מוצרים עם סימון ירוק – פירות וירקות, קטניות, דברים שהם יותר בריאים ופחות מזונות אולטרה מעובדים

רונית אנדוולט:       אלה הנתונים של סקרי מב"ת

רונית אנדוולט:  אלה הסקרים שנעשים על ידי משרד הבריאות אחת לכמה שנים

רונית אנדוולט:  מעבר לנתונים שכבר הציגה מריה קודם לכן, אחד הדברים שמטרידים אותנו זה ההתנהגות התזונתית שאנחנו רואים אותה גם בכך – ואלה נתונים מ-2016, ואני מאמינה שהנתונים עוד פחות טובים היום בגלל העלייה בהשמנה של הילדים – שסקרי מב"ת נעשים לכל קבוצת גיל אחת לעשר שנים

רונית אנדוולט:  יש סקרים נוספים, יש את HBSC שהצגתם ועוד

רונית אנדוולט:  אנחנו רואים שאחוז ניכר מהילדים אוכל מול הטלוויזיה, אוכל מול מסכים ובעצם אוכל בצורה מוסחת, מעבר לכך שבמסכים יש גם הרבה פרסומות למזון מזיק, ולכן אנחנו מאוד מאוד מוטרדים מכך

רונית אנדוולט:  שליש מהתלמידים דיווחו שהם אוכלים מזון מהיר יותר מפעם בשבוע

רונית אנדוולט:  בערך רבע מהתלמידים דיווחו שהם קונים בבית הספר מזון שאינו בריא

רונית אנדוולט:  זאת אומרת, הנושאים האלה באמת מאוד מאוד מטרידים אותנו

רונית אנדוולט:       כמו שהם מטרידים אותנו הם מטרידים את כל העולם, וארגון הבריאות העולמי כבר שם לו לדגל מה נדרש לעשות בכדי שנתמודד עם נושא השמנת ילדים

רונית אנדוולט:  ממש לפני שבוע יצא דוח, שמשותף גם ליוניסף וגם לארגון הבריאות העולמי, שמדבר על כך שבית ספר צריך ללמד בריאות ותזונה בכדי שילדים יהיו בריאים יותר

רונית אנדוולט:  בנושא של חינוך תזונתי אפרת בטוח תרחיב בהמשך

רונית אנדוולט:       בנושא: מה מונע השמנה, אנחנו יכולים לראות שמדובר על נושא קידום תזונה בריאה, קידום פעילות גופנית, תכנון היריון נכון, התייחסות להורות מההתחלה: איך מתחילים לגדל את הילדים שלנו כבר בטיפת חלב וכו' – ותכף אני אספר לכם מה אנחנו עושים עם זה – וכמובן סביבה בריאה, מניעת פרסומות למזון מזיק, וכל אמצעי אחר שיוריד צריכה של מזון שאינו בריא

רונית אנדוולט:       השקף הבא מציג עם מה הילדים שלנו מתמודדים כשהם צריכים להתמודד עם מניעת השמנה

רונית אנדוולט:  אנחנו רואים שיש הרבה מאוד גורמי סיכון להשמנה: סביבת המזון האישית שלהם; שרשרת אספקת המזון; הרשתות החברתיות שעשירות בפרסומות, אם זה הטיקטוק או כל מערכת שיווק חברתי אחרת; זמינות סביבת המזון, אם בבית הספר או במתנ"ס או בבית החולים או בכל מקום אחר, הכי קל לקנות חטיפים, שתייה מתוקה או דברים שאינם בריאים

רונית אנדוולט:  זה מה שאוכלים כי זה מה שנמצא בסביבה, וצריך לראות איך אנחנו מונעים גם פרסום וגם שיווק של כל אותם דברים לא בריאים במקומות שילדים נמצאים

רונית אנדוולט:  אנחנו רואים אפילו בגני משחקים מכונות ממכר של שתייה מתוקה וחטיפים

רונית אנדוולט:  זה באמת נמצא בכל מקום וקשה מאוד להתמודד עם זה

רונית אנדוולט:       מה באמת האתגרים שלנו למניעת השמנת ילדים? קודם כול, נדרשת מדיניות תזונתית ארוכת טווח ואפקטיבית בכל משרדי הממשלה לניהול תזונה בריאה ושרשרת מזון בריאה, בטוחה, נגישה ויציבה לטווח ארוך למניעת השמנת ילדים

רונית אנדוולט:  יש אתגר באכיפת תקנות של תזונה בריאה

רונית אנדוולט:  גם כשיש תקנות, קשה לנו הרבה פעמים לאכוף אותן, אם זה קיוסקים בבתי ספר, אם זה תקנות אחרות שאומרות איזו תזונה בריאה לתת ואיזה לא

יוסף טייב: רק ברשותך, מה הבעיה לאכוף קיוסק בבית הספר?     

רונית אנדוולט: זה מורכב, בגלל שחלק גדול מהקיוסקים מוחזקים על ידי גופים מאוד גדולים וחזקים, יש כאן תקציב שנדרש

רונית אנדוולט:  אפרת תוכל להרחיב על זה יותר בהמשך

יוסף טייב: לא מבין

מאיר כהן: מי שמוציא את המכרז זה בית הספר

יוסף טייב: בדיוק

רונית אנדוולט: לפעמים, לפעמים זאת הרשות המקומית

מאיר כהן: 20 שנה הוצאתי מכרזים

משה טור פז: או הרשות המקומית

יוסף טייב: הם בסוף פועלים בתוך מתחם בית הספר

יוסף טייב:  מה יותר פשוט בשביל מנהל בית הספר, אם הוא מורה שיהיה אחראי על זה מטעם בית הספר, ובמידה שהוא רואה משהו לא בסדר הוא פשוט צריך לדווח על כך

רונית אנדוולט: אפרת תכף תרחיב ותתייחס לזה, זה בתחום האחריות של משרד החינוך באמת וזה לא פשוט

רונית אנדוולט:  דבר נוסף, יש תקציבים מאוד גדולים, לובי מאוד חזק ופרסומות אפקטיביות של תעשיית המזון שמשפיעות על קהל

רונית אנדוולט:  ראינו בשנה האחרונה כמה כסף הושקע בפרסומות, בכל החברות, כולל בחברה החרדית – פי שתיים, פי שלוש מאשר בשנים הקודמות – ופרסומת עובדת, אחרת לא היו משקיעים בה כל כך הרבה

רונית אנדוולט:  זה משנה גם את הנורמות החברתיות שלנו

רונית אנדוולט:  הילדים שלנו חושבים שבכל יציאה צריך לאכול מזון מזיק ולשתות שתייה מזיקה

רונית אנדוולט:  הדברים האלה גורמים להתרגלות ולחשיפה למזון מזיק לאורך החיים, וייתכן שזה אחד הגורמים לאלרגיה, שקיים באחוזים מאוד מוכרים בקרב האוכלוסייה, ובטח להשמנה

רונית אנדוולט:  אנחנו גם רואים – ואת זה כל חברי הכנסת ראו קודם לכן – שאוכלוסיות במצב כלכלי-חברתי נמוך נמצאות בסיכון גבוה וזה מאוד מטריד אותנו, והחשיפה למזון מזיק מתחילה כבר בראשית החיים

רונית אנדוולט:       מה בעצם אנחנו עושים במשרד הבריאות? כתבנו הנחיות לתזונה בשנת החיים הראשונה, חוזר של ראש שירותי הבריאות, ד"ר שרון אלרועי פרייס

רונית אנדוולט:  אנחנו כותבים מידע רב על נושא עידוד הנקה, במסגרת טיפות החלב יש הדרכה לכל הורה על נושא תזונה בריאה, שילבנו תזונאיות בתוך חלק מטיפות החלב בשביל לאתר את אותם ילדים שנמצאים בסיכון, כתבנו הנחיות בנושא של לאכול ולגדול במסגרות הגניות כיצד לחשוף ילדים לתזונה בריאה מראשית החיים, וכתבנו גם תקנות לתזונה בריאה בקייטנות בכדי שגם בקייטנות ובמחנות קיץ הילדים יאכלו בריא

יוסף טייב: יש אכיפה על זה?     

רונית אנדוולט: כן

רונית אנדוולט:  דבר נוסף שאנחנו עושים, אנחנו מפקחים על התזונה בצהרונים

רונית אנדוולט:  זאת חקיקה שנעשתה לפני ארבע שנים, ב-2018, והיום כל הרשויות מרמה סוציו-אקונומית שש ומעלה – הפיקוח על התזונה בצהרונים נעשה על ידי חברת בת שמנוהלת על ידי משרד הבריאות

רונית אנדוולט:  אנחנו רואים שיפור דרמטי באיכות המזון בצהרונים בעקבות הבקרה הזאת

רונית אנדוולט:  דרך אגב, ברמה סוציו-אקונומית אחת עד שש משרד החינוך עושה את הבקרה, וגם שם רואים שיפור מאוד גדול

רונית אנדוולט:       מה שעשינו בעצם, בגלל ההבנה שלנו שצריך להתחיל נכון – זאת אומרת, ילדים שהתרגלו לאכול בריא יאכלו בריא גם בהמשך, ילדים שהתרגלו לאכול לא בריא יהיה להם קשה מאוד לאכול בריא בהמשך – הרחבנו את השירות התזונתי בטיפות החלב; הרחבנו את המכרז למעונות יום שיקומיים

רונית אנדוולט:  יש לנו היום תזונאיות שמטפלות גם בילדים עם צרכים מיוחדים, כי גם שם ראינו שיש הרבה בעיות אכילה והאכלה; העמקנו את הבקרה בצהרונים; ואנחנו כותבים עכשיו מכתב נייר עמדה על מזון משלים, לאיזה מזונות לחשוף את הילדים, כי גילינו שהרבה מהתינוקות נחשפים למזונות מעובדים כבר בשנת חייהם הראשונה, ולכן נכתב נייר עמדה עכשיו בנושא של מזון משקה

רונית אנדוולט:       יש כאן תמונה בצד ימין הממחישה איך הורים נותנים לילדיהם אוכל בשקית

רונית אנדוולט:  יש מחקרים רבים שמראים שזה אחד מגורמי הסיכון להשמנה

רונית אנדוולט:  אנחנו יודעים שלעיסה ואכילה של מזון אמיתי חשובות גם להתפתחות הקוגניטיבית של הילדים, ליכולת שלהם ללמוד יותר טוב, ומאוד חשוב לנו שילדים יאכלו אוכל אמיתי ולא אוכל מעובד

רונית אנדוולט:  פרסמנו את ההנחיות התזונתיות הלאומיות שלנו ואנחנו מנגישים אותן באמצעות קשת המזון – אתם יכולים לראות את הקשת בציור למעלה, בכל חומרי ההדרכה שלנו זה מופיע – כדי לנסות לראות איך אנחנו משכנעים את האוכלוסייה לאכול בריא יותר, וזה גם באמצעות הסימונים הירוקים בסופר

יוסף טייב: רק להתכנס לסיכום, בבקשה

רונית אנדוולט: כן, עוד שתי דקות

רונית אנדוולט:  תזונת בני נוער

רונית אנדוולט:  אנחנו מודעים לכך שבני הנוער הם קבוצה בסיכון, אוכלוסיית הילדים בגיל הזה רגישה מאוד להשפעות הסביבה

רונית אנדוולט:  בשותפות עם מספר משרדי ממשלה, גם בריאות, גם רווחה וגם חינוך, אנחנו עושים עבודה משותפת בעניין הזה

רונית אנדוולט:  עם המועצה לשלום הילד אנחנו עושים שיתוף ציבור של בני נוער בשביל להבין מה הדברים המרכזיים שמטרידים אותם

רונית אנדוולט:  כתבנו חוברת שנקראת "ACTIVE EAT", שמטרתה לתת הנחיות מקצועיות כיצד לנהל טוב יותר את התזונה היומית, והעברנו תקציב – בעקבות תקציב שקיבלנו מרשות המיסים לתנועות הנוער – של מעל שלושה מיליון ש"ח למשרד החינוך, לאגף תנועות הנוער וארגוני הנוער, בכדי שהם יחונכו לתזונה בריאה יותר

רונית אנדוולט:  גויסו מעל 30 תזונאיות שעוסקות עכשיו בתכנון התזונה הבריאה, גם בקייטנות וגם בארגוני הנוער, מתוך מחשבה שזה באמת יסייע מאוד לילדים

רונית אנדוולט:  יש לנו פרויקט משותף עם הג'וינט שנקרא "נעים ביחד", ויש ועדה בין-משרדית לנושא הפרעות אכילה, כי גם זה הצד השני של נושא ההשמנה

מאיר כהן: אתם מתייחסים לקשר בין המצב הסוציו אקונומי הנמוך ל - - - ?     

רונית אנדוולט: כן, דיברנו על זה, זה גם הוצג קודם לכן

רונית אנדוולט:  אנחנו מודעים לכך שאם רוצים באמת שאוכלוסייה חלשה תאכל בריא, צריך לפקח על מזונות בריאים ולא רק על המזונות הפחות בריאים – נדבר על זה

רונית אנדוולט:  הפיקוח לא נעשה על ידי משרד הבריאות, דרך אגב

רונית אנדוולט:       אני מראה לכם פה את קשת המזון, אלה ההנחיות התזונתיות הלאומיות

רונית אנדוולט:  אנחנו עושים הרבה מאוד שיווק חברתי

רונית אנדוולט:  עשינו גם במהלך השנה הקודמת הרבה מאוד קמפיינים גם בחברה הערבית, גם בחברה החרדית וגם בחברה החילונית

רונית אנדוולט:  אנחנו מקדמים את הסימונים בחזית האריזה

רונית אנדוולט:  אנחנו עושים עבודה משותפת עם משרד החינוך בתוכנית "אפשרי בריא" בבתי ספר מקדמי בריאות וכו'

רונית אנדוולט:  זה הסימון האדום וירוק, כדי להזכיר לכם

רונית אנדוולט:  לבסוף, נאמר קודם לכן שצריך לעשות קמפיינים

רונית אנדוולט:  אני רוצה להגיד שעושים קמפיינים ועשינו, אבל נדרש לעשות עוד הרבה יותר קמפיינים לחינוך תזונתי

יוסף עטאונה: יוסי, ברשותך, רק שאלה אחת לגבי מידת הפיקוח של משרד הבריאות על מזנונים וקיוסקים בתוך בתי הספר

רונית אנדוולט: אני רק חייבת להגיד עוד משפט

רונית אנדוולט:  ניתנה תמיכה לקופות החולים להקמת תשתית לניהול ההשמנה, גם להקמת רשם, גם למערכות טכנולוגיות, גם להקמת מרפאות לטיפול בהשמנה, גם ניתן תקציב בשנה שעברה ויינתן תקציב גם השנה

רונית אנדוולט:  אני מאוד מקווה שיהיה תקציב לזה גם בשנה הבאה

יוסף טייב: מה התקציב שניתן?      

רונית אנדוולט: התקציב הכולל הוא 40 מיליון ש"ח שמתחלק לאורך שנתיים

רונית אנדוולט:  ניתן 14

רונית אנדוולט: 5 מיליון בשנה הראשונה, ואני מקווה שהיתרה תינתן בשנה הקרובה

יוסף עטאונה: אבל במשך שנת הלימודים מה מידת הפיקוח שלכם, כמשרד הבריאות, על מה שנעשה בתוך בתי הספר, בקיוסקים ובמזנונים?      

רונית אנדוולט: קודם כול, אנחנו מפקחים באזורים שהם תחת האחריות שלנו, שבמסגרת הרשויות המקומיות זה כל הפיקוח על הצהרונים

רונית אנדוולט:  אנחנו עובדים במשותף עם משרד החינוך שעושה פיקוח על ההזנה במשרד החינוך

רונית אנדוולט:  נעשה תהליך מאוד ארוך וחשוב של שיפור התזונה בצהרונים, ארוחה גם כהזדמנות חינוכית שבמסגרתה גם ניתנים תכנים תזונתיים

יוסף עטאונה: ובבתי הספר עצמם חוץ מהצהרונים?      

יוסף טייב: בסדר, תכף

יוסף עטאונה: אבל אין תשובה

יוסף עטאונה:  אין תשובה

יוסף טייב: בסדר, אני כמוך פה שומע את הדברים

יוסף טייב:  היועצת המשפטית תמי סלע,  בבקשה

תמי סלע: כמה מילים על חקיקה שנחקקה בתחום הזה וזה גם קשור, לפני שמשרד החינוך יגיד את הדברים מהצד שלהם

תמי סלע:  באמת נחקקו חוקים מתוך תפיסה שמסגרות חינוכיות הן מקום משמעותי, גם כדי לעודד אכילה בריאה בלי לייתר את התוכניות עצמן, אבל גם לחייב שהאוכל שמסופק ושנמכר במוסדות החינוך ובצהרונים יהיה בריא ולפי כללים שייקבעו

תמי סלע:  יש שני חוקים: חוק הפיקוח על איכות המזון והתזונה הנכונה בצהרונים, שהוא תחת שר הבריאות ופיקוח משרד הבריאות, שמחייב שהאוכל שמסופק ושנמכר שם יהיה לפי כללים שגם נקבעו בתקנות – הן צריכות להתפרסם

מאיר כהן: אגב, אני מזכיר שהחוק הזה, אם בכלל, חוקק ב-2014 מאז התקנות

תמי סלע: לא, זה של הצהרונים, והוא דווקא קצת יותר מאוחר בעקבות הצעה פרטית, וכן הותקנו תקנות

תמי סלע:  החוק שאני תכף אציין, שהוא החוק לפיקוח המזון במוסדות חינוך, באמת נחקק ב-2014

תמי סלע:  התקנות לא הובאו בזמן, וכשהן הובאו – באיחור – הן מכסות היום רק באופן חלקי ורק את המכירה בתוך מוסדות החינוך

תמי סלע:  כמו שאנחנו שומעים כנראה גם את זה קשה לאכוף ולבצע, אבל זה מה שנקבע

תמי סלע:  לא נכלל כל נושא אספקת מזון למוסדות חינוך קייטרינג במסגרת מוסדות חינוך שיש בהם ארוחות כאלה או בישיבות

תמי סלע:  היום זה לא מחויב לפי החוק ולפי התקנות, לא מפוקח בהתאם וזאת בעיה בפני עצמה

תמי סלע:       יש חוזר מנכ"ל שחל, אבל המחויבות אליו היא ברמה שונה, ואני מניחה שגם כלי הפיקוח ניתנו

תמי סלע:  הם שונים, הם לא כמו אלה שנקבעו בחוק, שהם עיצומים כספיים ואכיפה מנהלית

תמי סלע:  פה זאת שאלה עד כמה מצליחים בכלל לאכוף את זה ומתי יובאו התקנות כדי להשלים את התכולה

תמי סלע:       חוץ מזה, יש מסגרות חינוך נוספות שהיום אין להן חקיקה מחייבת – נאמר פה שעובדים על זה אבל לא כחקיקה עדיין: קייטנות; פנימיות – אני לא יודעת אם כולן נמצאות בתוך מוסדות החינוך הרגילים; וכל נושא הגיל הרך, שהיום נכנס תחת מערכת החינוך, ומעונות יום לפעוטות בגילאים הצעירים

תמי סלע:  דובר פה על החשיבות של להתחיל בגיל הזה, היום אין חקיקה שמתייחסת לשלב הזה

רונית אנדוולט: החקיקה מבקשת שאנחנו נכתוב נוהל, והנוהל נכתב ופורסם

תמי סלע: אני אומרת מה כרגע מבחינת החקיקה

ועדת הבריאות): נוהל זה התקנות

מאיר כהן: סעיפי החוק אומנם לא יושמו, אבל יש סעיף אחד שיושם מהר מאוד – מונה במשרד החינוך אחראי על החוק

תמי סלע: נכון, יש ממונה

יוסף טייב: זה כבר משהו

ועדת הבריאות): קודם כול, שבוע שעבר היה לי דיון של חוק שחוקק ב-2010 ועדיין אין תקנות, אז מ-2014 עד עכשיו זה קצת יותר טוב

תמי סלע: אבל אפשר לראות, לפי הנתונים שהוצגו, שהחקיקה במוסדות החינוך כנראה לא הביאה שינוי לטובה במצב, כי מכיתה א' עד ז' יש רק עלייה

ועדת הבריאות): רונית, אני רוצה לומר משהו שאולי הוא משותף לתחושה של אחרים ותחלקו עליי

ועדת הבריאות):  שמענו אותך בקשב רב, הצגת פה באמת נתונים להפליא מלמעלה עד למטה בכל מערך הגילאים, אבל זה נותן תחושה כאילו אתם עוד איזה מרכז מחקר של הכנסת שמציגים נתונים ועומדים מהיציע

ועדת הבריאות):  אתם הרגולטור של הבריאות במדינת ישראל

ועדת הבריאות):  מבחינתי אתם מופקדים – משרד החינוך, רשויות מקומיות – אתם צריכים לתכלל אירוע

ועדת הבריאות):  אם תבינו שנושא ההשמנה הוא דבר מסוכן, דבר שעולה למדינה הרבה, דבר שפוגע חברתית, תבינו שצריך קמפיין, כמו קמפיין בחירות

ועדת הבריאות):       אגב, גם הסימונים שעשיתם על הבקבוקים, שומן, סוכר וכו', בהתחלה זה היה משהו חזק, אחר כך זה דעך

ועדת הבריאות):  אני חושב שיש היום פחות הסתכלות של אנשים על מוצרים

ועדת הבריאות):  גם בנושא הזה

ועדת הבריאות):  אני מגיע מהרשויות המקומיות, גם את זה אפשר לאכוף

ועדת הבריאות):  כמו שיש פריטים של רישוי עסקים, אפשר להחליט שרישוי עסקים חייב לתת אישור של משרד הבריאות בכל מזנון שנמצא בתיכונים ובבתי ספר

ועדת הבריאות):  גם מכונות – לא להוציא מוכנות מבתי הספר

ועדת הבריאות):  למה? כי אחרת הילדים ילכו לקנות במכולת

ועדת הבריאות):  אנחנו לא רוצים שהם ייצאו בחוץ, אבל לתת הרגלים שם

ועדת הבריאות):       לכן אני אומר, את מציגה פה הרבה נתונים וכל אחד יגיד: איפה? אני לא ראיתי את זה

ועדת הבריאות):  אנחנו גם גידלנו ילדים והיינו בטיפות חלב, הסתכלנו על זה מהצד כמו עוד איזה משהו, תמונה יפה, אמירה

ועדת הבריאות):  אבל צריך קמפיין מסיבי, משמעותי

ועדת הבריאות):  כמובן שגם הסכומים שהצגת מראה שזה לא, זה צריך לעמוד בסדר עדיפויות אמיתי ולתכלל אירוע

ועדת הבריאות):  לתכלל זה לקחת ממשרד החינוך והם יגידו: אמן

ועדת הבריאות):  צריך לתקן תקנות, לשים במערכת השעות שעות שמדברות על הנושא הזה

ועדת הבריאות):  מודעות, מודעות ומודעות, ואז נדבר אחרת

ועדת הבריאות):  אז יהיה אפשר לשאול את משרד החינוך, יהיה אפשר לשאול את הרשויות, יהיה אפשר לשאול עוד הרבה דברים, אבל כרגע זה נשמע משהו יותר מינורי

ועדת הבריאות):  זאת דעתי

רונית אנדוולט: אני רק אגיד שיש הרבה מחקרים שמראים שסביבה מאוד משפיעה על ההתנהגות

רונית אנדוולט:  זאת אומרת, חינוך זה חשוב וכמובן זה אחד הדברים החשובים ביותר, אבל גם הסביבה מאוד משפיעה

רונית אנדוולט:  אם ימשיכו להיות מכונות לממכר של מזון מזיק, זה מה שהילדים יאכלו

רונית אנדוולט:  לכן צריך להוציא את המכונות האלה מבתי הספר, מקריות בריאות וממתנ"סים

רונית אנדוולט:  זה משהו שאנחנו צריכים לקדם אותו ביחד

ועדת הבריאות): אפשר להשאיר את המכונות ולעשות בקרה מה יש שם

ועדת הבריאות):  אפשר להשאיר את המכונות ולעשות בקרה

ועדת הבריאות):  אנחנו מחליטים בסוף לסנן

ועדת הבריאות):  הפוך, את יודעת מה? אני דואג שתישאר המכונה ובן אדם יהיה חייב בסוף לשתות ולאכול

ועדת הבריאות):  פעם-פעמיים הוא לא יקנה, ובפעם שלישית הוא יתחיל להתרגל

רונית אנדוולט: כשיהיו מכונות בריאות אין לי בעיה

יוסף טייב: יפה, זה מה שאני אומר

יוסף טייב:  בפעם השלישית-רביעית, כשכבר לא תהיה לו בררה והוא יהיה צמא או שיהיה רעב, הוא יקנה את המזון הבריא ויתרגל לזה

יוסף טייב: תודה רבה

יוסף טייב:  חבר הכנסת סימון דוידסון, בבקשה

סימון דוידסון: אני קודם כול מברך אתכם על הדיון החשוב הזה, אבל אני זז פה ממש באי-נוחות על הכיסא, ואני אגיד לכם למה

סימון דוידסון:  שמעתי גם את משרד הבריאות וגם את הממ"מ, וכולכם מדברים על נושא אחד שהוא מאוד מאוד מאוד חשוב, נושא התזונה

סימון דוידסון:  חברים, יש את נושא הספורט של הפעילות הגופנית

סימון דוידסון:  את אמרת את זה במילה אחת, איפשהו באמצע זרקת את נושא הפעילות הגופנית

סימון דוידסון:  בממ"מ זה בכלל לא הוזכר

סימון דוידסון:  אם הייתם מראים גרף של נושא השמנה במקביל לנושא פעילות גופנית של הילדים, הייתם רואים שזה מקביל – ככל שהילדים עושים יותר פעילות גופנית, אחוזי ההשמנה יותר נמוכים

סימון דוידסון:  כשאנחנו רואים שבאוכלוסיות המוחלשות יש השמנה גבוהה יותר, זה בגלל שיש פחות מתקנים ופחות אגודות, פחות איגודים מעורבים ופחות ילדים שמגיעים לפעילות גופנית

סימון דוידסון:  כשאנחנו רואים ילדים בכיתה ז' שהשמנתם עולה, זה מכיוון שבכיתה א' עושים יותר פעילות גופנית ובכיתה ז' עושים הרבה פחות

סימון דוידסון:  אם תהיו בכיתה י"א תבינו שאולי 8% מהבנות עושות פעילות גופנית

סימון דוידסון:       אני אתחיל דווקא עם מה שהתחלתם

סימון דוידסון:  אמרת שבנושא ביטול השתייה המתוקה אתם גאים

סימון דוידסון:  זאת טעות ענקית, big mistake, huge mistake

סימון דוידסון:  31% ירידה הייתה בשנה האחרונה בצריכה בשתייה ממותקת

סימון דוידסון:  למה היה צריך לגעת בזה בכלל? אני מבין שיש פה לחצים פוליטיים

סימון דוידסון:  זאת טעות, לא היה צריך לגעת בזה, היה צריך להעלות את זה אפילו

סימון דוידסון:  ילדים לא צריכים לשתות שתייה ממותקת בכלל, הדבר הזה לא צריך להיות בכלל, לא צריך להיות קיים

סימון דוידסון:        כשאני מדבר על ספורט, תבינו, זה לא כדי להיות אלוף עולם או אלוף אולימפי

סימון דוידסון:  ככל שהילדים יעשו יותר פעילות גופנית – אני לא מדבר על נושא החינוך, החברה, פחות סמים ופחות אלכוהול, אנחנו מדברים פה על השמנה, זה נוגע לכל דבר

סימון דוידסון:  ההשמנה זה האימפקט הכי גדול

סימון דוידסון:  כשאמרת לי 20 מיליארד שקל לא ידעתי מה לעשות עם עצמי

סימון דוידסון:  אתם יודעים כמה מתקני ספורט בונים ב-20 מיליארד שקל? בכמה מקומות במדינת ישראל אפשר להציל את הילדים האלה עם הכסף הזה? וזה כל שנה? ל-51% מבתי הספר במדינת ישראל אין אולם ספורט – בחברה החרדית, אצל הערבים, באוכלוסיות המוחלשות

סימון דוידסון:  מי יכול לעשות שיעור ספורט ב-40 מעלות חום בשעה 12 בצוהריים? תמצאו לי אנשים כאלו

סימון דוידסון:  אחרי זה נכנסים לשיעור מזיעים לגמריי

סימון דוידסון:       חברים, אני הגעתי משם, הייתי יושב-ראש איגוד השחייה

סימון דוידסון:  כל החיים פעלתי

סימון דוידסון:  הייתי מאמן נבחרת ישראל בשחייה, אני יודע מה זה עושה לילדים, איך זה משנה אותם

סימון דוידסון:  תחליפו את הדיסקט, הגרף רק עולה, אתם לא רואים? אנחנו ניתן לכם תקציב של 200 מיליון שקל להסברה, מה זה יעזור? מה זה יעזור? תבנו מתקנים

סימון דוידסון:  תעבדו ביחד – החינוך, הבריאות והרווחה – ותחליטו שזה מה שהולכים לעשות בעשר השנים הקרובות: בונים מתקנים, משקיעים באגודות, מביאים מאמנים ונוגעים בילדים כדי שיהיו יותר בריאים

סימון דוידסון:  למאמן או למדריך או למדריכה או למאמנת יש השפעה על הילדים הרבה יותר מההורים ומהמורים

סימון דוידסון:  כשהוא מגיע לקבוצת ספורט והמאמן אומר לו מה לאכול, זה מה שהוא יעשה, הוא יהיה חייל

סימון דוידסון:  אבל איך הוא יעשה את זה? אם אין להם מגרשי כדורגל, אם אין להם מגרשי כדורסל, אם אין להם אולמות, אם אין בריכות שחייה איך יעשו את זה? איך? תבואו לראות שיעור חינוך גופני בבית ספר במדינת ישראל

סימון דוידסון:       אני דורש שהוועדה תצא לסיור ותראה מה זה שיעור חינוך גופני

סימון דוידסון:  אתה תהיה בהלם, לא תאמין שזה קורה במדינת ישראל

סימון דוידסון:  מחברים רשת בין עצים, נותנים להם כדור לשחק כי אין להם איפה

סימון דוידסון:  ילדים לא רוצים לרוץ כי חם מוות, המורים גמורים כבר, תשושים לגמריי, נותנים כדור לילדים כי אין להם כוח כבר

סימון דוידסון:  אבל אם היה להם אולם, אם הייתה להם אפשרות לאמן או ללמד כמו בכל מדינה מתוקנת בעולם, זה היה נראה אחרת

סימון דוידסון:       תבינו, במדינת ישראל – אני מסיים – רק 1

סימון דוידסון: 4% מהילדים והנוער במדינת ישראל רשומים באיגודים במדינת ישראל, באגודות

סימון דוידסון:  זה אומר איגוד השחייה, איגוד הכדורסל, איגוד הכדורגל, כל האיגודים זה 130,000 ספורטאים

סימון דוידסון:  זה אחד הנתונים הנמוכים בעולם

סימון דוידסון:  בכל מדינה מתקדמת זה מעל 20%

סימון דוידסון:  בדנמרק זה 28%

סימון דוידסון:  זה אומר שילדים לא מגיעים לשם

סימון דוידסון:  למה הם לא מגיעים לשם? כי זה יקר

סימון דוידסון:  מדינת ישראל הפכה להיות ספורט לעשירים בלבד

סימון דוידסון:  היום לשים ילד אפילו באימון כדורגל זה בין 400 ל-700 שקל לחודש

סימון דוידסון:  יש לך שלושה-ארבעה ילדים, איך תעשה את זה?      אני מברך את העלייה שקיימת עכשיו, ומברך את שר הספורט מיקי זוהר שנאבק, ואני שותף שלו לדרך בנושא העלייה בתקציב של משרד הספורט

סימון דוידסון:  אבל עדיין זה אחוז מתקציב המדינה, כי לא מתייחסים לזה

סימון דוידסון:  אם נחשוב כולנו יחד, ניקח לא 20 מיליארד אלא שני מיליארד בכל שנה ונשקיע לעשר שנים, אתם תראו שבעוד עשר שנים הגרף הזה יצלול

סימון דוידסון:       אני מבקש, משרד הבריאות, משרד החינוך והממ"מ, בכל פעם שאתם מדברים על בריאות ועל חברה, על סמים ועל פשע תבינו שהספורט יכול לשנות את כל הגרף הזה

סימון דוידסון:  פה מדברים על השמנה

סימון דוידסון:  אני דורש שתכניסו את זה לדיסקט שלכם, תעבדו ביחד ותשימו את זה כמטרה

סימון דוידסון:  תודה

רונית אנדוולט: אני רק אגיד שתוכנית "אפשרי בריא" בדיוק עשתה את הדבר הזה

רונית אנדוולט:  אני מסכימה איתך במאת האחוזים שנושא פעילות גופנית הוא קריטי

רונית אנדוולט:  תוכנית "אפשרי בריא" זאת תוכנית של משרד החינוך, ומשרד הבריאות ביחד עם משרד הספורט עושים עבודה משותפת לקידום הפעילות הגופנית העממית ולא רק התחרותית, ולקידום תזונה בריאה, עם תקציב לא גדול כי זה מה שיש לנו, ברשויות המקומיות ובבתי הספר

סימון דוידסון: תגידי להם את התקציב שיצחקו קצת, זאת בדיחה

תמי סלע: כמה בית ספר נמצאים?       

רונית אנדוולט: 1,700 בתי ספר מקדמי בריאות יש היום, ויש מעל 70 רשויות מקומיות שמקבלות תקציב מתוכנית "אפשרי בריא" ועושות פעילות מאוד יפה גם לקידום פעילות גופנית וגם לקידום תזונה בריאה

סימון דוידסון: יש עיריות שעשו עבודה מדהימה

סימון דוידסון:  למשל, בת ים, מה עשו בבת ים? יש חוג לכל ילד

סימון דוידסון:  היום לכל ילד בבת ים בגיל יסודי יש חוג ספורט

סימון דוידסון:  העירייה פשוט מימנה את זה

סימון דוידסון:  ברמת גן הוא נתן קופונים של 1,000 שקל

סימון דוידסון:  אתה רושם את הילד שלך לאיגוד, לא משנה איזה, ואתה מקבל 1,000 שקל כדי שהוא יהיה שם

סימון דוידסון:  אז יש עיריות שכן עושות את זה

סימון דוידסון:  מה שאני אומר לכם זה מהנשמה שלי, אני באמת מאמין שזה יכול לשנות את המדינה, באמת

סימון דוידסון:  אבל אני צריך שותפים, תזרמו איתי בנושא הזה, תדרשו

יוסף טייב: תודה רבה, חבר הכנסת דוידסון

יוסף טייב:  אביב חצבני, יו"ר התאחדות המזון בהתאחדות התעשיינים, בבקשה

אביב חצבני: חברים, בוקר טוב

אביב חצבני:  קודם כול, חבר הכנסת אוריאל בוסו, יושב-ראש ועדת הבריאות, וחבר הכנסת יוסף טייב, יושב-ראש ועדת חינוך, תודה לכם על האפשרות באמת לשבת ולדבר איתכם היום

אביב חצבני:  אני אומר בפתח הדברים, תעשיית המזון היא - - - לכל מהלך שאנחנו מקדמים בריאות ואורח חיים בריא

אביב חצבני:  אני יכול להגיד לכם שבעשור האחרון תעשיית המזון הפחיתה למעלה מ-40 טון סוכר, למעלה מ-2,100 טון נתרן ולמעלה מ-650 טון שומן במוצרים המוגמרים

אביב חצבני:  חלק מהקטליזטורים של זה בין היתר היה גם הסימון האדום, בוודאי

אביב חצבני:       דיברתם פה, בין היתר, וציינה גם רונית בדבריה, שחלק מהבריאות זה הפרסומות של תעשיית המזון

אביב חצבני:  אני יכול להגיד לכם שכבר ארבע שנים יש אמנה וולונטרית של תעשיית המזון להגבלת פרסום לילדים מתחת לגיל 13 במדיה שבה אחוז הרייטינג שהם צופים בו הוא מעל 600, מה שנקרא לא עולה על 600 מהבחינה הזאת

אביב חצבני:  זאת אומרת, יש פעילויות שאנחנו עושים

אביב חצבני:  אני כן יכול להגיד לכם בהרחבה שהיה ניסוי בהנדסת התנהגות צרכנית בשנה שעברה, ראינו את זה במקצה של מס משקאות

אביב חצבני:       לסיכומו של עניין, ניתן לראות גם מהדוח של בנק ישראל מה-7 בדצמבר, שקביעת מנגנון ניסוי לבדו בסופו של דבר לא מביאה לתוצאה הרצויה

ועדת הבריאות): סימון, תקשיב למה שהוא אומר

ועדת הבריאות):  תחזור על המשפט שאמרת, מה שיצא בנתוני בנק ישראל

אביב חצבני: אמרתי שקביעת מנגנון ניסוי בלבד, כמו שביצעו על משקאות ממותקים לפני שנה, בסוף לא מוביל לשינוי שכולם מייחלים לו בשינוי התנהגות צרכנית

אביב חצבני:  מי שיפתח את דוח בנק ישראל מה-7 בדצמבר יראה שאומנם יש ירידה של 5% בצריכת משקאות ממותקים, אבל יש ירידה של 9% במשקאות שלא ממוסים לצורך העניין

אביב חצבני:  זאת אומרת, אי-אפשר לבוא ולהסיק מסקנה שהמס הזה עבד

אביב חצבני:  יותר מזה, נכון, הייתה למס הזה השפעה קצרת מועד ברבעון הראשון ברגע שהוא הושת, אבל ראינו שההתנהגות הצרכנית חזרה למה שהיא הייתה קודם לכן

אביב חצבני:       לכן, אם אנחנו באמת רוצים להשפיע: א', כמו שאמרתי, תעשיית המזון שותפה

אביב חצבני:  תעשיית המזון בסוף יודעת לייצר מוצרים

אביב חצבני:  אנחנו כל העת משקיעים בייצור מוצרים טובים יותר, בעלי ערכים תזונתיים משופרים, כי זה מה שאנחנו יודעים לעשות; ב', נכון, כמו שגם נאמר פה, צריך לפעול לא מעט בעולמות של חינוך, בעולמות של עידוד פעילות ספורטיבית

אביב חצבני:       לצורך העניין, הועלה על ידי המרכז להעצמת האזרח החוק לפיקוח על איכות המזון ולתזונה נכונה במוסדות חינוך, התשע"ד–2014

אביב חצבני:  אני מציע לכם לפתוח את הדוח הזה ולראות מה הפעילויות שיושמו במערכת החינוך

אביב חצבני:  בסוגריים, לא יותר מידיי מההיבט הזה

אביב חצבני:  אני יכול להגיד לכם, ברשותכם, חבר הכנסת אוריאל בוסו, שהטכניון יצא בפנייה לפני כחודש וחצי-חודשיים גם למשרד הבריאות, גם אלינו וגם לשותפים נוספים, על מנת לבדוק באמת מה הפעילות שאפשר לעשות בעולמות של מזון מזיק בהרחבה

אביב חצבני:  אני חושב, א', שכדאי לפנות לטכניון; ב', להזמין אותו, כשהוא יסיים את העבודה, גם לוועדה המכובדת הזאת, כדי לדבר בסוף על מסקנות הנושא

אביב חצבני:  כמו שאמרתי, צריכה להיות פה בסוף מערכת הוליסטית של מתן מענה משולב

אביב חצבני:  תעשיית המזון שותפה לכל מהלך שתבחרו לעשות בוועדה הנכבדה הזאת

אביב חצבני:  זה לסיום, אלא אם כן יש שאלות

יוסף טייב: תודה רבה

יוסף טייב:  אנחנו עוסקים בבני נוער

יוסף טייב:  נמצאת פה איתנו ילדה בת 14, אביגיל הררי, בבקשה

אביגיל הררי: אני תלמידה בכיתה ט' ואני מתמודדת עם אנורקסיה

אביגיל הררי:  אמרת שבבתי הספר צריך ללמד איך לאכול בריא ושתהיה מודעות, אבל צריך להיזהר כשאתם עושים את זה

אביגיל הררי:  בזמן שיעור או בזמן מבחן אני לא מתעסקת בעניין הקלוריות או במחשבה על מה אכלתי, כי יש לי איזושהי הסחת דעת, יש לי הסחת דעת של השיעור, של מה אני לומדת וכו'

אביגיל הררי:  אבל כשאני רואה שאלה על קלוריות במתמטיקה, או כשאני לומדת טקסט על השמנה בלשון, זה גורם לי שוב לחזור למחשבות האלה של: מה אכלתי, למה אכלתי, כמה אכלתי, ומסיח את דעתי מהשיעור

קרן צוריאל הררי: אני אוסיף

קרן צוריאל הררי:  אני אימא של אביגיל, אנחנו עמותה של הורים, משפחות שמתמודדות עם הפרעות אכילה

קרן צוריאל הררי:  אנחנו מאוד מכבדים את המאבק בהשמנה ולא מפקפקים בו

קרן צוריאל הררי:  אנחנו רק מבקשים לא לשפוך את התינוק עם המים, כי מה שאנחנו רואים אגב מאמצים נפלאים למנוע השמנה, זה שמורים עומדים בכיתה ומדברים על כמה הם צריכים דיאטה, ילדים עושים מבחן בלשון שהטקסט שלו זה כמה קלוריות יש בסופגניית חנוכה, וכמה ספורט צריך לעשות כדי להוריד את הקלוריות האלה אחר כך, ילדות נשקלות בבית הספר באופן שמביך אותן וגורם להן להתקפי חרדה

קרן צוריאל הררי:  כלומר, אותם אנשים נהדרים במשרד החינוך ובמשרד הבריאות שחושבים איך להפחית השמנה, שיחשבו שבצד השני יושב גם תלמיד שמתמודד עם הפרעת אכילה ושומע את הפסיכולוגית שלו, את הדיאטנית שלו ואת ההורים שלו אומרים לו להפסיק לספור קלוריות, אבל בית הספר אומר לו: תספור קלוריות בשאלה במתמטיקה כדי שתצליח במבחן

קרן צוריאל הררי:  אני חושבת שצריך לחשוב על שני הדברים ואנחנו נשמח לעזור בזה

יוסף טייב: תודה רבה

יוסף טייב:  חבר הכנסת יאסר חוג'יראת, בבקשה

יאסר חוג'יראת: שלום לכולם, צר לי לראות שכל הזמן החברה הערבית נמצאת בתחתית הסולם, כמעט בכל התחומים

יאסר חוג'יראת:  פה אנחנו מככבים, אנחנו נמצאים במקום הראשון בהשמנת יתר

יאסר חוג'יראת:  השמנת יתר או השמנה בכלל זאת מן תסמונת כללית, וכדי לטפל בה צריך לערב הרבה מערכות, אם זה בתזונה בריאה, אם זה בספורט

יאסר חוג'יראת:  דוידסון דיבר על כך שספורט הוא חשוב

יאסר חוג'יראת:  הוא חשוב מאוד אבל לא מספיק

יאסר חוג'יראת:  ספורט לבד לא מספיק כדי לשמור על משקל נכון, צריך גם תזונה נכונה ותזונה בריאה

יאסר חוג'יראת:       לכן לגבי משרד הבריאות, בנוסף לכל התוכניות היפות שאנחנו רואים ויש פרסום עליהן, חשוב גם לעקוב האם התוכניות והמידע הזה מחלחלים לשטח, האם המשפחות מקבלות את המידע הזה ומתנהגות על פיו

יאסר חוג'יראת:  לפי הנתונים כאן אנחנו רואים שכל הזמן יש עלייה, אולי יש ירידה? בשנה האחרונה יש ירידה, אולי זה מסמן מגמה, אני מקווה שזה מסמן מגמה שיש משהו שיצליח

יאסר חוג'יראת:  לכן, חשוב לא רק לתת תוכניות אלא לעקוב ולראות שבאמת המידע הזה מחלחל לשטח

יאסר חוג'יראת:       לגבי משרד החינוך, הוא גם צריך לאכוף את כל נושא הקיוסקים

יאסר חוג'יראת:  לצערי, בחברה הערבית אם אתם זוכרים, לפני שנה-שנתיים נהרג מנהל בית ספר כי הוא לא רצה או רצה לסגור קיוסק בתוך בית ספר

יאסר חוג'יראת:  המצב לא כל כך פשוט, המועצות המקומיות צריכות להתערב, הממסד ומשרד החינוך צריכים לאכוף את זה וגם לפקח על הקיוסקים שנמצאים היום בתוך בתי הספר

יוסף טייב: תודה רבה

יוסף טייב:  משרד החינוך, בבקשה

אפרת לאופר: שלום לכולם, קודם כול אני אגיד כאן קצת משהו אישי, אני מורה לחינוך גופני הרבה מאוד שנים, ספורט הוא בהחלט כלי ודרך

אפרת לאופר:  אני זוכרת את עצמי בתור ילדה, שאם הייתי צריכה להגיע לבית הספר הייתי צריכה לרדת ארבע קומות במדרגות כי גרנו קומה רביעית, ללכת לבית הספר, להתנהל בתוך בית ספר ולחזור

אפרת לאופר:  היום ילדים, אין מה לעשות הם פחות בתנועה, הם יורדים במעלית, אבא, אימא שלהם או חברים לוקחים אותם למוסד החינוכי ומורידים אותם בכניסה

אפרת לאופר:  אי התנועתיות והיושבנות שלהם עלתה, ועל כל זה אני בהחלט מסכימה שאנחנו צריכים לדבר

אפרת לאופר:  בנוסף למה שאנחנו עושים הגברת תנועתיות ופעילות גופנית באשר היא

אפרת לאופר:       אנחנו צריכים לשים לב שמערכת החינוך היום פועלת בהמון גזרות

אפרת לאופר:  כשאנחנו מדברים על השמנה אני מתחברת גם כאן, יש לנו שיעורי כישורי חיים שיועצות מעבירות בתוך בתי הספר בשל הנושא הזה

יוסף טייב: בבתי ספר שיש להם יועצות

אפרת לאופר: כישורי חיים אלה שיעורי חובה במערכת החינוך, מדברים שם גם על דימוי גוף חיובי, כי באמת יש פער מאוד גדול ויש הבדל בין לדבר על השמנה לאורח חיים בריא

אפרת לאופר:  אין ספק שיש גם שיעורי חינוך גופני וגם שיעורי מדעים שמכניסים תזונה, ואנחנו באמת פועלים בגזרות שונות

אפרת לאופר:  אני גם רוצה לומר שיש לנו פעילויות נוספות

אפרת לאופר:  זאת אומרת, יש לנו פרויקטים בשיתוף עם משרד הבריאות, עם "אפשרי בריא", תקציב לא גדול אבל אנחנו מפעילים אותו ואנחנו תוכניות העשרה לבתי ספר

אפרת לאופר:  יש לנו תוכנית שאנחנו מקדמים עכשיו בתוכנית פדגוגית, רחבה מאוד, בתוך הגן העתידי בגיל הרך לגני הילדים מגיל שלוש עד שש

אפרת לאופר:  יחד עם אגף הגיל הרך, זה בתוכנית הפדגוגית, כל העצמת נושאים ותכנים של אורח חיים בריא

אפרת לאופר:  הזכרתם את מנות היום, אנחנו מדברים גם שם כבר להתחיל לתת מידע וידע למעונות היום בשיתוף גם, עד כמה אנחנו יכולים לתת עזר וכלים למנהלות מעון, לתת תזונה נכונה ובריאה, וגם פעילות גופנית בגיל פעוטות, להפעיל גם אותם

אפרת לאופר:  נעשות המון תוכניות

אפרת לאופר:       אנחנו גם פונים לבני הנוער

אפרת לאופר:  בסופו של דבר אנחנו פונים גם אליהם ורוצים לשאול אותם

אפרת לאופר:  זיהינו שלבני הנוער יש קושי לעשות את הדבר הזה

אפרת לאופר:  גם שנה שעברה יצרנו תחרות אקתון שאנחנו באים לתלמידים ושואלים אותם: איך אתם רוצים לראות את זה אצלכם? תחרות ענפה, שבה נרשמו לנו כבר קרוב ל-1,000 תלמידים, למעלה מ-110 קבוצות מכל רחבי הארץ, גם מהחברה הערבית, גם מהחרדים, גם מהחינוך המיוחד, מה הם היו רוצים כתלמידים שיהיה להם בבית הספר כדי להגביר את הפעילות הגופנית, את אורח החיים הבריא ובכלל חינוך לבריאות

אפרת לאופר:  יש הצעות רבות ואפשר לפעול בהרבה מאוד אפיקים

אפרת לאופר:  דיברתם קודם גם על פנימיות – יש פיקוח בחדרי האוכל, יש תזונאית שמובילה בתוך כפרי הנוער את התזונה, ומפעילים גם שם בתוך כפרי הנוער מזון ותזונה בריאה לאותם תלמידים שחיים בכפרים

יוסף טייב: במוסדות שמקבלים את האוכל מבחוץ גם על זה יש פיקוח, קייטרינג שמובא לתוך המוסד?      

אפרת לאופר: אני חושבת שזה משהו שאנחנו צריכים עוד קצת ללמוד ולהרחיב את זה

אפרת לאופר:  דיברתם גם על קיוסקים ומזנונים, אני אומרת שזאת נקודה אחת, זאת אומרת זה לא הכול

אפרת לאופר:  צריך גם לזכור שזה קיים רק בתיכונים, זה לא קיים בבתי ספר יסודיים כמובן, וצריך לזכור שגם שם זה עוד ציר שצריך לעבוד עליו אבל לא רק

אפרת לאופר:  בתור אחת שליוותה הרבה מאוד תלמידים – ממורה, מאמנת, מלווה וכל הקשור לתחום הזה, הרבה פעמים מצאתי את התלמידים שלי בגיל קצת יותר מאוחר מפנימים את מה שלימדתי אותם בגיל צעיר

אפרת לאופר:  פתאום הייתי רואה תלמיד והייתי אומרת לו: אני לא מאמינה

אפרת לאופר:  והוא היה אומר: עשיתי עם עצמי

אפרת לאופר:  זאת אומרת, חינוך זה משהו שצריך אותו לאורך זמן וצריך כל הזמן לטפטף וללמד

אפרת לאופר:  כשהם הולכים היום לסופר בתרבות שפע כזאת, הם צריכים לדעת מה להוריד לשקית, מה הם אוכלים עכשיו

אפרת לאופר:  כשהם יוצאים מהבית הם צריכים להחליט שהם הולכים ברגל ולא רק שמקפיצים אותם

אפרת לאופר:  זאת אומרת, יש איזשהו שיח שמדברים וצריך עוד להמשיך ולעבוד, אין מה לדבר

תמי סלע: מה עם השלמה לתקנות שהותקנו באופן מאוד חלקי, מתי זה צפוי? זה היה ב-2018

אפרת לאופר: שוב, זה עלה, זה גם נמצא אצלנו

אפרת לאופר:  אנחנו צריכים עוד קצת ללמוד אותו ולראות איך באמת אנחנו יוצאים עם זה לשטח

אפרת לאופר:  זה מדובר כבר עכשיו גם עם ההנהלה הנוכחית ואנחנו בהחלט מדברים גם על זה

אפרת לאופר:  אנחנו מעודדים מאוד גם בגני הילדים וגם בבתי ספר

אפרת לאופר:  ברור לנו שיש היום רק שעתיים חינוך גופני שהן שעתיים חובה לתלמידים

סימון דוידסון: תגידי להם כמה בנטו זה יוצא

צגה מלקו: פעם בשבוע

סימון דוידסון: 27 דקות נטו, פעמיים בשבוע

סימון דוידסון:  דרך אגב, אני מגיש ביום ראשון הצעת חוק להוסיף שיעור גופני נוסף במדינת ישראל

סימון דוידסון:  אני באופוזיציה, אני לא מאמין שיהיו לזה הרבה סיכויים, אבל אני מגיש את הצעת החוק הזאת ביום ראשון

ועדת הבריאות): ומה היא אומרת?       

סימון דוידסון: להוסיף שיעור חינוך גופני נוסף לתלמידי בית הספר

ועדת הבריאות): אני חושב שאם נוסיף את זה במקביל לשיעור ביהדות אני בעד, אני חושב שיש לנו חוסר בנושא

יוסף טייב: ניכנס להידברות

אפרת לאופר: יש פעילויות, כן צריך לדבר עם התלמידים להיות פעילים, יש לנו גם תוכנית ואנחנו עובדים גם הנהגות ההורים

אפרת לאופר:  צריך לזכור שגם ההורים פה בתמונה ואי-אפשר לא לדבר גם על הורים

אפרת לאופר:  אם אנחנו מדברים עם הורים מה הם שולחים איתם לגן או לבית הספר או בפעילויות שהם מקיימים או במסיבות, גם כאן אנחנו מנסים מאוד להגביר את המודעות בקרבם שידעו מה כדאי להם לתת, להיכן כדאי להם לנתב את הילדים, נעשית עבודה רבה

אפרת לאופר:  אין ספק שעוד שדרושה לנו עבודה רבה ואנחנו נמשיך ונעבוד

יוסף טייב: עבודה רבה עומדת לפנינו

יוסף טייב:  תודה רבה

יוסף טייב:  חברת הכנסת צגה, בבקשה

צגה מלקו: שלום לכולם, אחרי שדובר על הקשר בין סוציו אקונומי להשמנה, בדרך כלל יוצא שחרדים, ערבים ויוצאי אתיופיה ביחד

צגה מלקו:  אני לא יודעת מי בתחתית הסולם, אם נעשה תחרות נראה לי שמצב הקהילה האתיופית יותר גרוע

צגה מלקו:  אני מתייחסת לנושא השמנה במיוחד לעולים חדשים

צגה מלקו:  כשעולה חדש מגיע, מה הדבר הראשון שהוא בהתחלה מקבל כמתנה? ממתקים

צגה מלקו:  זה מה שקורה במרכזי קליטה, גם בתקופה שלי, גם היום

צגה מלקו:  האוכל האתיופי בכלל לא מתוק והשתייה שלנו לא מתוקה, אבל מגיעים לישראל – חלב ודבש, זה מה שמקבלים

צגה מלקו:  אין הסברה ואין פיקוח

צגה מלקו:       אני חושבת שפה גם שוכחים את ההורים

צגה מלקו:  החינוך הוא לא רק בבית הספר, החינוך מתחיל מהבית, מההורים, במיוחד אוכלוסייה שעוברת ממדינה למדינה, מאורח חיים מסוים לאורח חיים שונה ב-180 מעלות

צגה מלקו:  אין הסברה, אין מספיק הסברה

צגה מלקו:  אני מכירה את זה, הייתי מגישה תוכנית ברדיו על בריאות פעם בשבוע, וכל זה אין

צגה מלקו:  יש במשרד הבריאות - - - הבריאות, תוכנית כזאת בהתנדבות, לא מתוקצבת כמו שצריך, אין מספיק הסברה

צגה מלקו:       אני רואה את זה, הילדים שנולדו בארץ או שעלו בגיל צעיר משמינים, אלה שנולדו שם וגדלו שם לא השמינו

צגה מלקו:  תסתכלו על זה גם מבחינת הנתונים של חולי סוכרת, כמה אחוז היה בקרב עולי אתיופיה כשהגענו לארץ, ואחרי חמש שנים כמה אחוז חוטפים את זה? אין מודעות, אין הסברה, אין שיתוף פעולה עם ההורים, הכול מדובר למעלה ואף אחד לא מתייחס למטה

צגה מלקו:  לכן אני באה ואומרת את זה, חינוך לא מתחיל בבית ספר, חינוך מתחיל מהבית, במיוחד לאוכלוסיות מסוימות שקשה להן – המעבר, השפה, הכול שונה לגמרי

צגה מלקו:  אף אחד לא מסתכל על זה, רק בסוף סטטיסטית מביאים נתונים: אחוז יוצאי אתיופיה בתחילת דרכם 0

צגה מלקו: 02% הייתה להם סוכרת, אחרי שנתיים 17% כבר חולי סוכרת

צגה מלקו:  אף אחד לא מסביר את זה, ילדים מקבלים כל יום ממתקים

צגה מלקו:       לכן אני אומרת את זה פה

צגה מלקו:  צריך הסברה, צריך לשתף את ההורים, הורים שגידלו עשרה ילדים בישראל אף אחד לא מתייחס אליהם, כאילו לא יודעים לחנך את הילדים בכל תחום

צגה מלקו:  אני דורשת שבאמת הוועדה תיתן דגש לשיתוף מול ההורים והסברה

צגה מלקו:  גם לא יכול להיות שייתנו מאכלים כאלה במיוחד בתקופה הכי קריטית, במעבר ממדינה למדינה, לאורך השנים

צגה מלקו:  מה מקבלים? אני זוכרת ממרח שוקולד עם פרוסת לחם

צגה מלקו:  אנחנו בחיים שלנו לא אכלנו אוכל כזה, באוכל אתיופי בכלל אין קינוח, אין מתוק ואין כלום, זה אוכל אורגני נטו

יוסף טייב: תודה רבה

אפרת לאופר: אני רק אומר שעם אגף עולים במשרד החינוך אנחנו עובדים עם תוכניות לטובת העולים, יש לנו תוכניות של קידום בריאות ופעילות גופנית במיוחד

צגה מלקו: אבל לא מספיק

ועדת הבריאות): חברת הכנסת מלקו, האמת שכשאמרת לא לתת לילדים שמגיעים למרכזי קליטה ממתקים, פחדתי שתאסרי לזרוק סוכריות בבית הכנסת בשבת

ועדת הבריאות):  אבל זה קונפליקט כי איך אתה מקבל ילדים? מה, תקבל אותם עם מלפפונים ועגבניות שזה בריא? אני מוכרח לומר שאני מנסה עכשיו אולי להוביל, במסגרת ועדת הבריאות עם לקט ישראל ועוד, מול משרד הרווחה שלמשל, בחלוקת המזון שיש בארץ תהיה חובה, לפחות באחוזים מסוימים, שיהיה מזון בריא

ועדת הבריאות):  שלא יהיה כמו שנותנים בארגז כשאתה לוקח את כל המצרכים לפי מה שמחליט הנותן, אלא יהיה שם X Y אחוזים בתוך הסל שיהיה מחויב למזון בריא

ועדת הבריאות):  הדברים חשובים כשאת נותנת את הנתונים לגבי נושא ההשמנה, כשהם מגיעים לארץ הם מיד אחר כך עולים בכמה אחוזים

יוסף טייב: תודה רבה

יוסף טייב:  אורה ביטון, יועצת לשר הבריאות, בבקשה

דבורה ביטון: שלום, קודם כול אני מתחברת לכל אלה שאמרו שהבעיה נמצאת בהסברה, אבל בעיקר בהסברה שמופנית להורים

דבורה ביטון:  אני חושבת שתוכנית הזנה שאני באה ממנה היא תוכנית מצוינת, היא תוכנית שבאמת מטמיעה את נושא התזונה הבריאה

דבורה ביטון:  אלה תהליכים, אני מתחברת למילים שלך, אפרת, שזה באמת תהליך

דבורה ביטון:  אני זוכרת שכשרצו להכניס את מנת העדשים לתוך התפריט לקח לפחות שלוש שנים עד שילדים התחילו לאכול את המנה הזאת, והיום למעלה מ-30% מאותם ילדים אוכלים את המנה הזאת, דורשים אותה ואוהבים אותה, אם זה בקציצה או אם זה בתפזורת

דבורה ביטון:  זה בנקודה הזאת

דבורה ביטון:       בנקודה של ההורים אני חושבת שתוכנית הזנה צריכה להיות מקיפה יותר, אני חושבת שצריך להרחיב אותה, צריך גם הסברה להורים, ובעיקר בעיקר להתמקד בהתאמה מגזרית

דבורה ביטון:  אני חושבת שדרך תוכנית הזנה הגענו לכלל האוכלוסייה, כל אוכלוסייה היום מקבלת את מה שמתאים לה

דבורה ביטון:  יש התאמה מגזרית לחברה הערבית ויש התאמה מגזרית לחברה החרדית, אבל אני חושבת שאת ההורים פספסנו

דבורה ביטון:  בחברה הכללית יש הרבה יותר מודעות לפעילות גופנית, בשונה מהחברה החרדית ובשונה מהחברה הערבית, וזה בגלל שאנחנו מפספסים את ההורים

דבורה ביטון:  אני חושבת שדרך התוכנית הזאת אפשר להגיע להורים

דבורה ביטון:  ההורים כן מגויסים, יש מקום לשמוע, ודאי בחברה החרדית שממנה אני מגיעה

דבורה ביטון:  אני חושבת שיש הרבה מקום לאוזן קשת והרבה מקום ללמוד

דבורה ביטון:       אני חושבת שלא מספיק חשופים לחומר

דבורה ביטון:  הורה צריך לראות מצגת כזו שמסבירה את מצב הילדים ואת ההשלכות, כמו שראינו נעמה ואני יחד אז מול השר מצגת הרבה יותר רחבה

דבורה ביטון:  נאמר שהייתה הסברה בחברה החרדית וכד'

דבורה ביטון:  לא, לא הייתה הסברה בחברה החרדית, היה איזשהו קמפיין לקומץ ממש מינורי בתוך החברה החרדית שלא באמת אפשר לקרוא לו קמפיין לחברה חרדית

דבורה ביטון:  קמפיין לחברה חרדית צריך להיות מקיף, צריך להביא את כל מי שמייצג את החברה החרדית על כל גווניה

ועדת הבריאות): אגב, אני לא ראיתי קמפיין בחברה החרדית בנושא הזה, אני לא זוכר

דבורה ביטון: נכון, היה רק לחסידות בעלז ועוד משהו לחבורת תרי"ג אם אני זוכרת נכון

יוסף טייב: אני חושב שהקמפיין הטוב ביותר שנעשה זה שוועדת חינוך הייתה הוועדה הראשונה שהחליטה להביא מים במקום משהו אחר ולאחר מכן שאר הוועדות העתיקו את הנושא

דבורה ביטון: אני חושבת שצריך לתת על זה את הדעת

דבורה ביטון:  אני מתחברת לכך שכשהיה מס הייתה ירידה או עוד מודעות, אפילו בתור מי שקיבלה הרבה מאוד פניות מנשות ש"ס

דבורה ביטון:  אז כן, קיבלנו הרבה מאוד פניות של אימהות חרדיות שבאמת לא רוצות לחשוף את הילדים לשתייה המתוקה ובאמת חושבות שנכון שזה יהיה

דבורה ביטון:  אבל לצד זה אני חייבת לומר שאני לא מספיק מאמינה בכך שרק כשיש מס אנחנו מקדמים את החברה, וגם אם לא יהיה רק מס אני חושבת שלהוריד את המס זה פשוט לבוא ולומר לציבור: אנחנו לא באים לחנך אתכם, אנחנו באים לעורר אתכם, אנחנו באים ללכת איתכם ביחד וללמד איזשהו תהליך שצריך לקחת אותו

ועדת הבריאות): עצם קיום הדיון הזה היום מראה שאנחנו רוצים לשים את זה על סדר-היום

ועדת הבריאות):  זאת הנקודה, לא מחנכים דרך הכיס

ועדת הבריאות):  זה דבר שצריך להפנים בכל הפרמטרים והסברנו את זה

דבורה ביטון: נכון, והראיה לכך זה הסיגריות, ובאמת גם שם יש מיסוי אדיר

רונית אנדוולט: העלו מאוד את מחירי הסיגריות

דבורה ביטון: ועדיין יש צריכה

רונית אנדוולט: זה הוריד דרמטית את הצריכה

ועדת הבריאות): לא זה הוריד

ועדת הבריאות):  מה שהוריד את הצריכה זה הכיתוב על קופסאות הסיגריות ואזהרות וקמפיינים ולאסור פרסומים בעיתונים

ועדת הבריאות):  בכל פרסום חייב לפחות X אחוזים שתהיה אזהרה בנושא, זה הדבר ששינה

רונית אנדוולט: נכון, צריך שילוב טקטיקות, טקטיקה אחת לא עובדת

רונית אנדוולט:  חינוך זה נורא חשוב אבל גם מניעת פרסום וגם להוציא את זה מסביבת החיים

רונית אנדוולט:  הרבה טקטיקות צריכות להיעשות ביחד, אחרת זה לא עובד, טקטיקה אחת לא עובדת

דבורה ביטון: אני לא יודעת אם אפשר להוציא את זה מסביבת החיים, בסוף צריך להיות גם מעשים

ועדת הבריאות): אין פה משרד האוצר

ועדת הבריאות):  הייתי רוצה שמשרד האוצר יפרט

ועדת הבריאות):  שנה שעברה נכנס למעלה ממליארד ש"ח ממס שתייה מתוקה, תוספת לתקציב

ועדת הבריאות):  אם היה פה נציג משרד האוצר הייתי שואל אותו: מה עשיתם עם המיליארד ש"ח הזה, לטובת הבריאות או לפעולה שלשמה שמתם מס? כמה מתוך זה הוקדש לנושא הסוכרת וההסברה והורדת המזון הלא בריא? זה דבר שמעניין אותי

ועדת הבריאות):  אם היו אומרים לי 200-150 מיליון הייתי אומר להם שאפו, לא מיליארד

רונית אנדוולט: אבל אפשר להחליט שלוקחים את זה למטרות חיוביות, זאת אומרת זאת החלטה של הממשלה

ועדת הבריאות): מה זה מטרות חיוביות, הסדרת כבישים בנגב? מה זה הסדרת חיוביות?      

רונית אנדוולט: להורדת מחירים של מזון בריא

רונית אנדוולט:  אתה רוצה בסוף לעודד אנשים לאכול בריא, אז יש דרך לעשות את זה

ועדת הבריאות): משרד האוצר לא פה ולכן אי-אפשר לשאול את השאלה

יוסף טייב: ברשותכם, אחרון הדוברים פרופ' דרור דיקר, יו"ר החברה הישראלית לחקר וטיפול בהשמנה

יוסף טייב:  אני ממש מצטער, פשוט הדיון היה אמור להסתיים בשעה עשר, טעות שלי

יוסף טייב:  יכול להיות שהיינו צריכים לשים על סדר היום דיון ארוך יותר

דרור דיקר: בוקר טוב, אני מודה לשני היושבי-ראש, אני חושב שזה דיון חשוב מאוד במיוחד לקראת יום הטיפול בהשמנה הבין-לאומי שיחול בשבת

דרור דיקר:  אני גם רוצה להשתתף בצערם של משפחת יניב

דרור דיקר:  ישבתי בקשב רב והקשבתי, ואני חייב לומר שאני רוצה לקחת את הדיון לכיוון אחר לחלוטין

דרור דיקר:  ישבתם ודיברתם פה בהרבה מאוד דברים נכונים מאוד על מניעת השמנה, אבל כמו ששמעתם 15% מילדי ישראל לוקים בהשמנה, הם כבר חולים

דרור דיקר:  השמנה היא מחלה, השמנה היא לא בחירה, היא לא אשמה של אדם שחיי עם השמנה

דרור דיקר:  יש קשר פיזיולוגי של רקמת השומן של ילד או מבוגר שחולה בהשמנה להתמודדות עם הסביבה המשמינה, אז כל מה שדיברנו פה כבר לא רלוונטי כי המניעה אצלו כבר נגמרה

דרור דיקר:       אני רוצה לתת לכם מספר נתונים

דרור דיקר:  על פי ה-WHO ישראל היא במקום חמישי מבחינת השמנת ילדים ובמקום חמישי מבחינת השמנת מבוגרים

דרור דיקר:  25% – מה ששמעתם – מהבוגרים בישראל, רבע מהבוגרים בישראל חיים כבר היום עם השמנה

דרור דיקר:  נתון מזעזע

דרור דיקר:  עכשיו בנושא הזה של ילדים

דרור דיקר:  יש מחקר דני שמראה בצורה מאוד מובהקת, שילד שייחיה עם השמנה בין גיל שבע ל-13 הסיכוי שלו להיות ילד או מבוגר סוכרתי הוא פי שניים

דרור דיקר:  ילד שייחיה עם השמנה בגיל 17 הסיכוי שלו להיות אדם סוכרתי הוא פי חמש

דרור דיקר:  זו לא מניעה, החולה כבר חולה

דרור דיקר:  מחקרים בישראל – מתגייסים לצה"ל, בנים-בנות בגיל 17 שחיים עם השמנה, כעבור עשר שנים הסיכוי שלהם למות ממחלות לב הוא פי שניים, כעבור 40 שנה הוא פי שלושה, הסיכוי שלהם לחלות בסוכרת הוא פי שניים

דרור דיקר:       אז על מה אנחנו מדברים פה? אנחנו מדברים היום על מצב שבו במדינת ישראל אין מרפאות השמנה לטפל בילדים האלה, אין מרפאות השמנה לטפל במבוגרים האלה

דרור דיקר:  בסל התרופות אין טיפול לרבע מהאוכלוסייה

דרור דיקר:  ל-15% מהילדים יש היום טיפולים תרופתיים לילדים

דרור דיקר:  מעבר לכל הטיפול של תזונה ופעילות גופנית, כל מה שאמרתם הוא נכון

דרור דיקר:  פרופ' אנדוולט וצוותה עושים עבודה מדהימה בהיבט הזה של מניעה, אבל עדיין מדובר ב-15% מהילדים

דרור דיקר:  אם תסתכלו במשפחות החרדיות ובמשפחות במגזר הערבי שיש בהן ילודה רבה, כמעט בכל משפחה יש ילד שחיי עם השמנה או ילד סוכרתי, ואם הם יהיו מבוגרים, אז בכל משפחה יש יותר מילד סוכרתי

דרור דיקר:  בקרב הגברים במגזר החרדי ישנם 16% חולי סוכרת לעומת 10% במגזר הלא חרדי היהודי, שלא לדבר על המגזר הערבי

דרור דיקר:  איזה טיפול מדינת ישראל נותנת לרבע מהאוכלוסייה שלה? אפס טיפול

דרור דיקר:  אין מרפאות, אין תרופות, אין שום תשתית

דרור דיקר:  זה המצב היום במחלה שמערבת רבע מהאוכלוסייה שלה

דרור דיקר:  לכן, כשאנחנו מדברים על משקאות ממותקים, אני חולק על הנתונים שהביא מי שהביא אותם

בני פרץ: סוכרת היא רובה בגנים, זה עובר מגן, רובה מגנים ומיעוט בא מדברים מתוקים

בני פרץ:  הם כל הזמן במחקרים, אבל אני אומר לך רק דבר אחד, תראה לי את כל הסימנים האלה שהם שמים על הקופסאות אם הם הכינו איזו קופסה עם פחות סוכר אותו דבר, תבוא לסופר ותראה את האנשים

יוסף טייב: בני, תודה רבה

ועדת הבריאות): אפרופו סימונים, אני חושב שהסימון של אגודת הסוכרת תפס אפילו יותר משאר הסימונים, ואני יודע שאנשים כן מסתכלים על זה, לאורך שנים, אגב

דרור דיקר: אני חושב שהטלת המס – ונעזוב רגע את הפוליטיקה מאחורי הנושא הזה – הכניסה כסף לקופת המדינה

דרור דיקר:  מהכסף הזה, כמו ששמעתם, 40 מיליון שקל הוסבו, והיום אולי נצליח להקנות את התשתית הטיפולית למחלת ההשמנה

דרור דיקר:  צריך למצוא את המקורות התקציביים, אולי כן מתוך מיסים לטפל

דרור דיקר:  אני לא חולק שצריך לעשות הסברה, הסברה זה דבר סופר חשוב

דרור דיקר:  אני לא חולק שצריך להגביר את הפעילות הגופנית, זה סופר חשוב

דרור דיקר:  צריך לשנות את התזונה – סופר חשוב

דרור דיקר:  מה אנחנו עושים עם האוכלוסייה שכבר היום עולה, לא רק בסוכרת, בהשמנה

דרור דיקר:  את התקציב צריך למצוא וחלק מאותו מס היום מופנה לטיפול

דרור דיקר:  לכן זה סופר חשוב

דרור דיקר:  תודה רבה

יוסף טייב: תודה רבה, פרופ' דיקר

יוסף טייב:  ברשותכם, אני אתן את מסקנות הוועדה וללא ספק אני מבין שאנחנו צריכים כנראה להתכנס שוב סביב הנושא הזה

בני פרץ: שתי מילים

בני פרץ:  אתה יכול להגדיל את המס גם על - - - וקרמים וכל אלה?       

יוסף טייב: בני, דיברנו על כך שאנחנו נגד העלאת המס ויותר לכיוון ההסברה, אמרנו את זה למשך כל הוועדה

בני פרץ: - - - בקבוקים, הקטנים האלה כשהם תינוקות, מזה מגדלים אותם על מתיקות

יוסף טייב: הוועדות סבורות שהסברה וחינוך למזון בריא לא צריך להיות דרך מיסוי כמו, לצורך העניין, מיסוי על שתייה מתוקה

יוסף טייב:  הוועדות קוראות להעלות את המודעות והגברה לחינוך מזון ותזונה בריאה

יוסף טייב:  צריכה להיות התאמה מגזרית סביב הנושא הזה

יוסף טייב:  לצערי, היום ההסברה חלוקה בחסר

יוסף טייב:  הוועדות קוראות לכל משרדי הממשלה לתכנן מדיניות תזונתית לטווח הארוך ולנהל תזונה בריאה

יוסף טייב:  אנחנו מברכים את משרד הבריאות על כך שיש תזונאיות כבר בטיפת חלב, כדי לחנך אימהות לצריכה בריאה של מזון לילדיהם

יוסף טייב:  ילד שיצרוך תזונה בריאה כבר בינקותו יגדל להיות בוגר בריא

יוסף טייב:  הוועדות קוראות להגביר את שיתוף הפעולה עם ההורים, חינוך אכן מתחיל בבית

יוסף טייב:  הוועדות קוראות לפקח על האוכל הניתן במוסדות החינוך שיהיה אוכל בריא, ויש להתקין תקנות במיידי בנושא

יוסף טייב:       הוועדות מברכות על תוכנית מזון בריא, מוסדות החינוך ומספר הרשויות המקומיות, אך יחד עם זאת יש להכין תוכנית זאת בכל מוסדות החינוך ובכל הרשויות המקומיות

יוסף טייב:  עם זאת, לא ראוי לדבר על ההשמנה במשך כל היום הלימודי

יוסף טייב:  שמענו את הילדה, זה גם מזיק וגם מביך

יוסף טייב:  הוועדה קוראת למשרד האוצר להגדיל את החינוך לצריכת תזונה נכונה ולהוזיל את מחיר המזון הבריא מהכסף שנקבע עבור שתייה מתוקה, מדובר בכמיליארד שקל

יוסף טייב:  הוועדות קוראות למצוא דרכים לאסור פרסום למזון לא בריא כמו שתייה מתוקה ועוד

יוסף טייב:  הוועדות מברכות על הסימון האדום על אריזות האוכל שיש בהן סוכר או שומן עודף

ועדת הבריאות): אגב, בסעיף הזה אפשר את הסימון האדום להגביר בפרסומות

יוסף טייב: בהחלט

יוסף טייב:  הוועדות קוראות לממשלה ולרשויות המקומיות להגביר את פעילות הספורט בקרב בני הנוער ומבוגרים

יוסף טייב:  ככל שיהיו מתקני ספורט ראויים יותר שיעורי ההשמנה יירדו, ויש קשר ישיר בין חוסר ספורט להשמנה

יוסף טייב:  ובסעיף אחרון יצאנו ידי חובה מול חברי כנסת סימון דוידסון

יוסף טייב:  ברשותכם, אני נועל את הישיבה

ועדת הבריאות): תודה רבה