ועדת המדע והטכנולוגיה, כנסת 25, פרוטוקול מספר 9, 2023-03-20 00:00

איימן עודה: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת המדע והטכנולוגיה בנושא השלכות הרפורמה במערכת המשפט על המחקר האקדמי והמו"פ בישראל

איימן עודה:  כבר מספר שבועות שאנחנו שומעים על הסכנות של הרפורמה הזו

איימן עודה:  אני בכל שבוע נמצא עם המפגינים בתל אביב, חיפה, ירושלים, ואדי ערה, כפר מנדא ואמשיך להגיע לכל מקום בו אנשים יוצאים לרחובות כדי להפגין נגד הפשיזם המתחזק, בשביל לדרוש את עצירת ההפיכה, עצירת הפשיזם, למען דמוקרטיה שממנה כל האזרחים ירוויחו

איימן עודה:       היום אנחנו רוצים להעמיק ולהבין מהן ההשפעות הצפויות לתחום המחקר האקדמי

איימן עודה:  רק אתמול יצאה הנהלת אוניברסיטת בן גוריון בהצהרה שאם הממשלה לא תפסיק עם צעדי החקיקה האוניברסיטה תשבית את הפעילות שלה ללא הגבלת זמן

איימן עודה:  אני רוצה להקריא לכם מההצהרה הזו: "אנו מבקשים ומבקשות להדגיש כי בחקיקה המקודמת ע"י הקואליציה יש סכנה ממשית, לא רק לעתיד הדמוקרטיה בישראל אלא גם לעתיד ההשכלה הגבוהה, שהיא אחד ממנועי הצמיחה הכלכלית הכלכליים והתרבותיים המשמעותיים של המדינה

איימן עודה:  אין אקדמיה חופשית ומשגשגת ללא דמוקרטיה ליברלית איתנה

איימן עודה:  הפגיעה במערכת המשפט תאפשר התערבות פוליטית בכל תחומי החיים האקדמיים, בחלוקת תקציבים, במינוי הנהלות, ביטול או צמצום החופש האקדמי, או בהתערבות בתכני הלימוד והמחקר"

איימן עודה:       נמצאים אתנו כאן מכובדים מהקהילה האקדמית: יו"ר המועצה הלאומית למחקר ופיתוח פרץ לביא, נשיא האקדמיה הלאומית למדעים דוד הראל, רקטור האוניברסיטה העברית תמיר שפר, פרופסורים מן המניין וגם קבוצת סטודנטים ממכללת ספיר, ברוכים הבאים

איימן עודה:  אני שמח שאתם כאן אתנו

איימן עודה:  נמצאים אתנו כאן גם נציגי הממשלה ממשרד המדע, משרד המשפטים, משרד הבריאות והמשרד להגנת הסביבה

איימן עודה:  ממשרד האוצר כמובן סירבו להגיע, כהרגלם בקודש

איימן עודה:  ומשרדים חשובים אחרים, ביניהם משרד הכלכלה, גם לא הגיעו, זאת אף על פי שלפי כל ההערכות, לפגיעה באקדמיה יהיו השלכות רבות ביותר על הכלכלה

איימן עודה:       נמצאים כאן גם נציגי המועצה להשכלה גבוהה, אשר ממונה על כל האוניברסיטאות, וגם נציגת ועד ראשי האוניברסיטאות

איימן עודה:  אנחנו מברכים אתכם על הגעתכם לדיון

איימן עודה:  בשורה התחתונה אנחנו רוצים להבין כאן מהן ההשפעות הצפויות של הרפורמה לתחום החשוב של מחקר אקדמי ומחקר ופיתוח

איימן עודה:  אני רוצה לברך את חברי הכנסת שמשתתפים בדיון: חברת הכנסת שלי טל מירון, חבר הכנסת רון כץ, חבר הכנסת אליהו רביבו וחבר הכנסת סימון דוידסון

איימן עודה:      ראשון הדוברים פרופ' פרץ לביא, יו"ר המועצה הלאומית למחקר ופיתוח

איימן עודה:  בבקשה

פרץ לביא: תודה רבה ליושב-ראש

פרץ לביא:  מילה על המועצה הלאומית למחקר ופיתוח אזרחי

פרץ לביא:  המועצה הוקמה על פי חוק הכנסת מ-2002

פרץ לביא:  מינויי יושב-ראש המועצה וחברי המועצה הם ע"י נשיא המדינה, כאשר אדמיניסטרטיבית אנחנו שייכים למשרד החדשנות, המדע והטכנולוגיה

פרץ לביא:  תפקיד המועצה לבחון את מערכות המחקר והפיתוח הקיימות בישראל, לזהות את הצרכים, נקודות החוזק, החולשה, ולייעץ לממשלה בתחומים הקשורים במחקר ופיתוח

פרץ לביא:       המועצה פרסמה גילוי דעת על הסכנות האורבות לפיתוח ולמחקר בישראל לאור הרפורמה ואני ארצה היום בקצרה לפרט בפניכם את אותן סכנות כפי שבאו לידי ביטוי בגילוי הדעת

פרץ לביא:  אדבר על תעשיית ההייטק, בריחת המוחות, שיתופי פעולה בין-לאומיים, גיוס תרומות למחקר מדעי, גיוס תרומות פילנתרופיות, ואסכם בנושא של מדע פורץ דרך, מהו מדע פורץ דרך ולמה חשוב שהוא יהיה נגד הזרם

פרץ לביא:       לישראל יש מודל מימון מחקר ופיתוח יוצא דופן כאשר משווים אותו למדינות העולם

פרץ לביא:  אנחנו גאים בכך שאנחנו מוציאים על מו"פ, על מחקר ופיתוח, את האחוז הגבוה ביותר מהתוצר הגולמי בהשוואה למדינות העולם – כפי שאתם יכולים לראות, כמעט 6%, אחרינו קוריאה הדרומית – וההישג הזה בא לידי ביטוי בפרסומים - - -     

איימן עודה: זה מהמדינה או ממשקיעים?     

פרץ לביא: מיד אני אפרט

פרץ לביא:  זה סך כל המימון של מחקר ופיתוח במדינת ישראל, 5

פרץ לביא: 6% מהתל"ג

פרץ לביא:  אין לזה אח ורע במדינות העולם

פרץ לביא:  אבל השטן הוא בפרטים

פרץ לביא:  כאשר אנחנו מסתכלים מי מממן, שימו לב, המימון ממקורות זרים מחוץ למדינת ישראל הוא 57% – זה עבור השנים 2018, 2019 ו-2020 – כאשר המגזר העסקי כמעט 40%, ואילו המימון הממשלתי במחקר ופיתוח, כל המימון הממשלתי, הוא פחות מ-10%

פרץ לביא:  פחות מ-10%

פרץ לביא:  כך שאם ב-2021 - - -     

איימן עודה: למה העולם רוצה להשקיע במדינת ישראל ולא במקום אחר?     

פרץ לביא: העולם משקיע במדינת ישראל בגלל המדע, בגלל המעמד המדעי שלנו, בגלל שאנחנו והמיתוג שלנו הוא סטארט-אפ ניישן, ואני אדבר על זה מיד בהמשך

פרץ לביא:  בשנת 2021 סך כל המימון של מחקר ופיתוח היה 77 מיליארד שקל, כאשר המימון הממשלתי מתוך זה היה כ-9% והשאר מגיע מחו"ל ומהמגזר העסקי, במיוחד ממרכזי הפיתוח הרב-לאומיים שנמצאים בארץ

פרץ לביא:  אפל, אמזון, אינטל ומייקרוסופט הם המממנים העיקריים של מחקר ופיתוח במדינת ישראל

פרץ לביא:       אם משווים את זה למדינות אחרות, שימו לב, אחרינו פינלנד – רק 14% מהמחקר והפיתוח בפינלנד ממומן ע"י מקורות חוץ, בהשוואה ל-57% אצלנו

פרץ לביא:  אתם יכולים רק לדמיין מה יקרה אם, חס וחלילה, תהיה החלטה להפסיק לממן מחקר ופיתוח ממקורות-חוץ

פרץ לביא:  משקיעים יירתעו מלהשקיע במדינת ישראל

פרץ לביא:  אני חושב שלא צריך דמיון מפותח בשביל להבין מה עלול לקרות פה

פרץ לביא:  שימו לב שבהשוואה למדינות אחרות, ה-8

פרץ לביא: 9% שלנו הם פחות ממחצית מאשר משקיעים במדינות אחרות

פרץ לביא:  בהולנד, למשל, הממשלה משקיעה 30% מהמחקר והפיתוח, בגרמניה 29%, בפינלנד, אותה פינלנד, 27%, אצלנו זה רק 8

פרץ לביא: 9%, ולמרות זאת אנחנו סטארט-אפ ניישן

פרץ לביא:       בריחת מוחות

פרץ לביא:  המסלול לקבל מינוי אקדמי במדינת ישראל עובר דרך אוניברסיטה מובילה באירופה או בארצות הברית

פרץ לביא:  הדוקטורנטים שלנו חייבים להשלים עוד תקופת השתלמות שנקראת בתר-דוקטורנט, או פוסט-דוקטורנט, ולאחר מכן הם מחפשים את המינוי האקדמי בישראל

פרץ לביא:  אתמול התפרסמה עצומה של 500 פוסט-דוקטורנטים ישראליים שנמצאים באוניברסיטאות הטובות בעולם שמביעים חשש שמא השינוי שעומד לקרות במדינת ישראל יגרום להם לא לעבור בחזרה הביתה

פרץ לביא:       בתקופה של 10 שנותיי כנשיא הטכניון המטרה העיקרית שלי הייתה למשוך כוכבים בחזרה לארץ

פרץ לביא:  טסתי במיוחד לסטנפורד להביא את אסיה רולס, טסתי להרווארד להביא את רועי קישוני וביקשתי מעידו קמינר, אחד הכוכבים הגדולים שקמו לנו, שלא יענה לאף אוניברסיטה בשום מקום שהציעה לו ויחזור ארצה

פרץ לביא:  הפחד הגדול שלי הוא שהכוכבים האלה יחליטו שהם נשארים בחוץ

פרץ לביא:       שיתופי פעולה בין-לאומיים

פרץ לביא:  היום המדע תלוי בשיתופי פעולה

פרץ לביא:  האיכות המדעית של מדינות נמצאת בקשר הדוק עם מספר שיתופי הפעולה הבין-לאומיים שלהן

פרץ לביא:  זה לא שיתוף פעולה בתוך האוניברסיטה או בין אוניברסיטאות באותה מדינה, אלא באוניברסיטאות ממדינות שונות

פרץ לביא:  אנחנו, לפני כמה שנים, שיתפנו פעולה עם אוניברסיטת קורנל על פי הזמנתו של ראש עיריית ניו יורק והקמנו סניף של הטכניון בניו-יורק: - JTCI JACOBS TECHNION-CORNELL INSTITUTE

פרץ לביא:  זה שיתוף פעולה מוצלח מעין כמוהו, תרם ליוקרה של האקדמיה בישראל, תרם ליוקרה של הטכניון

פרץ לביא:       לפני חודש מתקשר אלי דיוויד סקורטון, הנשיא לשעבר של קורנל, איתו חתמנו על הסכם שיתוף הפעולה, שהיום הוא הנשיא של אגודת בתי הספר לרפואה בארצות הברית, והוא יהודי חם, אוהב ישראל, ואומר לי: פרץ, עם כל כאב הלב, עם כל הצער שיש לי, אם זה היה היום לא היינו חותמים אתכם על הסכם שיתוף הפעולה

פרץ לביא:  אני אומר לך את זה עם דמעות בעיניים

פרץ לביא:  אני חושש שמא, כמו דויד, הרבה מאוד נשיאי אוניברסיטאות, הרבה מאוד חוקרים מובילים, יהססו לקשור קשר עם מדינת ישראל

פרץ לביא:       גיוס תרומות למחקר מדעי

פרץ לביא:  אני חוזר מארצות הברית, אני עדיין פועל כיושב-ראש ידידי הטכניון, ובשבועיים, מחוף מערבי לחוף מזרחי, פגשתי עשרות תומכים של הטכניון, וכולם שואלים אותה שאלה: מה קורה לכם? איך אנחנו נמשיך לתרום למדינה שא', לא רואה בנו יהודים – יש בעיית זהות לא פשוטה משום שרוב התומכים שלנו נמנים על הזרם הרפורמי או על הזרם המסורתי, הם לא אורתודוקסים – ודבר שני, מי יתקע לנו שבאמת התרומות יגיעו לאן שיגיעו

פרץ לביא:  אני לא צריך להזכיר מה קרה כאשר התעורר חשש לגבי הספרייה הלאומית של תורמים, שאני מכיר אותם, שהרימו אלי טלפון לשאול אותי: תגיד לנו, זה אמיתי הדבר הזה? אני חושש שמא הפילנתרופיה המדעית תפגע אנושות

פרץ לביא:       לא צריך להסביר, אני חושב, לרוב האנשים שיושבים פה את החשיבות של זה, פשוט להסתובב באוניברסיטה העברית, או בטכניון, או באוניברסיטת תל אביב, ולהסתכל על השמות של מכוני המחקר

פרץ לביא:  כולם נושאים שמות של תורמים, מדוע? בגלל שמדינת ישראל מקצה רק 8

פרץ לביא: 9% מהתל"ג למחקר ופיתוח והאוניברסיטאות נסמכות על פילנתרופיה

פרץ לביא:  בתקופתי כנשיא הטכניון גייסנו 1

פרץ לביא: 1 מיליארד דולר

פרץ לביא:  בלי התקצוב הזה מדינת ישראל הייתה מאבדת את הטכניון כאוניברסיטה מובילה והוא היה עוד קולג' במזרח התיכון

פרץ לביא:       הדבר האחרון והחשוב ביותר הוא הנושא של האווירה המדעית והחשיבות של חשיבה מחוץ לקופסה, ואני רוצה לתת לכם דוגמה על מה אני מדבר

פרץ לביא:  היום אני משמש יועץ מדעי בכמה מדינות

פרץ לביא:  אחת המדינות במזרח הרחוק, דרום קוריאה

פרץ לביא:  בפגישה האחרונה שלי בדרום קוריאה, כאשר סיימתי את הפגישה ראיין אותי עיתונאי ושאל אותי: פרופ' לביא, אנחנו אימפריה טכנולוגית – סמסונג, LG וכל מה שאתה רוצה – ואתם סטארט-אפ ניישן, תסביר לי איך זה יכול להיות? איך ייתכן שאתם סטארט-אפ ניישן? סך הכול אתם 8-9 מיליון, ואנחנו לא סטארט-אפ ניישן

פרץ לביא:       הייתה לי מתורגמנית, בחורה קוריאנית שלמדה עברית בארץ, והיא אומרת לי בעברית: פרופ' לביא, אני אסביר לו, אני יודעת את התשובה

פרץ לביא:  אמרתי לה: בבקשה

פרץ לביא:  ואז היא אמרה לו בקוריאנית משהו ואחר כך היא תרגמה לי מה היא אמרה לו

פרץ לביא:  היא אמרה לו כך: אני הייתי התלמידה הטובה ביותר בתיכון בסיאול, היכן שגדלתי, בפיזיקה, מתמטיקה, אנגלית, הכול, ויום אחד המחנך שלי מתקשר להוריי להתלונן עליי, ומה הייתה התלונה? She is asking too many questions

פרץ לביא:  זאת הייתה התלונה וזה ההסבר

פרץ לביא:  זה ההסבר

פרץ לביא:  אי אפשר לשאול שאלות בדרום קוריאה

פרץ לביא:  אי אפשר לשאול שאלות בסין

פרץ לביא:  כשאתה מקבל מכתב המלצה על סטודנט סיני יש משפט אחד שחוזר בכל המכתבים: He is a very obedient student

פרץ לביא:  הוא סטודנט צייתן

פרץ לביא:       אני חושש שמא לא יהיו לנו יותר חתני פרס נובל וכלות פרס נובל בגלל שמדע פורץ דרך זה מדע שקורא תיגר, זה מדע שלא הולך בתלם, זה מדע שלא חושש שמא מישהו ירשום מה הוא אומר ויבוא איתו חשבון בהמשך

פרץ לביא:  זה הפחד הגדול שלי

פרץ לביא:  זה לא יקרה מחר, זה לא יקרה בעוד חודש או בעוד שנה, אבל זאת עלולה להיות תוצאה לטווח הארוך

פרץ לביא:       אני אסיים בדבר אחד

פרץ לביא:  רגע לפני מסיבת העיתונאים כשמייקל בלומברג הכריז על הזכייה של הטכניון וקורנל בתחרות הבין-לאומית להקמת אוניברסיטה חדשה בניו-יורק תפסתי אותו לבד שאלתי אותו בארבע עיניים: מייקל – כבר אז היינו ברמה של שמות פרטיים – למה הטכניון? למה ישראל? למה ישראל? יש לך את קולומביה, יש לך את סטנפורד, יש לך את MIT, למה ישראל? אז הוא אומר לי: you took Jaffa oranges and you turned them into semiconductors, the only country in the world

פרץ לביא:  החשש הגדול שלי הוא שבעתיד נתגעגע מאד למשפט הזה במידה ובאמת הרפורמה הזאת תיושם כמות שהיא

פרץ לביא:  תודה רבה

איימן עודה: תודה רבה פרופ' פרץ לביא, דברים כל כך חשובים

איימן עודה:  אני רוצה לברך את חברי הכנסת שהצטרפו, עידן רול, אחמד טיבי ויואב סגלוביץ', ברוכים הבאים

איימן עודה:  חברת הכנסת לשעבר ענת מאור, אהלן וסהלן, ברוכה הבאה

איימן עודה:       לפני שנמשיך יש משהו צורם ואני מבקש מכולכם, גם בשם הדמוקרטיה, גם בשם הדמוקרטיה, להקשיב לדברים שיכול להיות שיהיו קשים עבור חלק מכם

איימן עודה:  אני שמעתי את פרופ' לביא מדבר על אנשים שחרדים לדמוקרטיה, חושבים לא להשקיע כספים, ואני שואל איפה הם בנוגע למה שקורה עם כיבוש העם הפלסטיני? הדבר הזה כל כך חורה לי

איימן עודה:  אני לא יכול לעבור ולא לראות את הדבר הכל-כך חשוב הזה

איימן עודה:       זה אולי מזכיר את המאבק של הנשים בשנות ה-70' יחד עם תנועות לשחרור לאומי או תנועות פטריוטיות, שהגברים אמרו לנשים: עכשיו זה לא אתם, עכשיו זו לא הסוגיה שלכם, עכשיו זה המאבק למען זכויות לאומיות, אתן, אל תדברו על הזכויות שלכן, אבל זה מה שכואב לנשים

איימן עודה:  זה אותו הדבר, מה שכואב לאזרחים הערביים בתוך מדינת ישראל

איימן עודה:  הם רואים אנשים שאומרים רק להחזיר את המצב לקודמתו, למה שהיה לפני שנה, אנחנו נרגיש טוב, הכסף יזרום והכל יפה, אבל מבחינתי, אני לא יכול להיות חלק מזה

איימן עודה:  אז אחד כמוני, מה יעשה במצב כזה?      אני חושב שני דברים: אחד, להיות חלק מהמחאה נגד ההפיכה השיפוטית

איימן עודה:  אנחנו חייבים להיות חלק מהמחאה, לצאת לתל אביב, לירושלים, לכל מקום, ולהפגין, כי אנחנו לא רוצים שהמצב יהיה יותר רע

איימן עודה:  לא רוצים

איימן עודה:  לכן אנחנו חלק מכם

איימן עודה:  יוצאים לרחובות ונאבקים נגד הממשלה הזו

איימן עודה:  יחד עם זאת, אנחנו חייבים להרחיב את המחנה הדמוקרטי שרוצה דמוקרטיה לכולם

איימן עודה:  לכולם

איימן עודה:  כלומר, שלום, שוויון בין ערבים ויהודים

איימן עודה:  גם זה וגם זה

איימן עודה:  אני הייתי חייב להגיד את הדברים, שיכול להיות שהם יתפסו כקשים עבור חלק מכם, אבל לדעתי הם כל כך טריוויאליים, כל כך צודקים

איימן עודה:       פרופ' דוד הראל, בבקשה

דוד ראם: תודה רבה

דוד ראם:  היושב-ראש, אני מצטרף לדברים שלך

איימן עודה: שוכראן

דוד ראם: אני אדבר ללא מצגת, ללא מספרים, אבל מדם לבי

דוד ראם:  כמי שעומד בראש הגוף היחיד במדינה שהוא עצמאי לחלוטין, שאינו נתון למרותו של אף שר ממונה, אך שאחת ממטלותיו על פי החוק הוא ייעוץ לממשלה ולמקבלי ההחלטות בכל הנוגע למדע ולתכנון מדעי, חובתי – לא זכותי, חובתי – להשמיע כאן את הדברים החמורים הבאים בפתיחות ובבהירות

רון כץ: למי ששאל – הגיעה הקואליציה

איימן עודה: הוא מגיע כל הזמן, מגיעה לו הערכה

איימן עודה:  חבר הכנסת סימון מושיאשוילי

דוד ראם: חובתי להשמיע כאן את הדברים החמורים הבאים בפתיחות ובבהירות, ללא מורא ובלי לעגל פינות

דוד ראם:  יש אמנם חבר או שניים מחברי האקדמיה שאולי יתנגדו לזה שאני מדבר פה בכלל, או מדבר כך, אבל הרוב המוחלט לדעתי נמצא מאחוריי

דוד ראם:       ליבת העשייה שלנו באקדמיה הלאומית הישראלית למדעים שזורה בקידום מעמדם של המחקר, החינוך, ההשכלה, החשיבה המדעית ביקורתית והחתירה הנחרצת לאמת בכל תחומי המדע והדעת

דוד ראם:  כפי שעולה ממבנה האקדמיה, מדובר כמובן במדעי הטבע ובמדעים המדויקים, אך במידה שווה לחלוטין גם במדעי הרוח, במדעי החברה, למשל בחינוך

דוד ראם:       חברות וחברי ועדה יקרים, עתידנו כמדינה מודרנית בעלת ערכים נאותים ועמוד שדרה מוסרי, נשען במידה רבה על חופש מחשבה וחופש ביטוי אקדמיים מוחלטים, על מחקר מתקדם ופתוח ועל הוראה מרחיבת דעת בכל המדעים כולם, על שוויון ללא פשרות, על ערכי חינוך וערכי תרבות בסיסיים, על יושר, יושרה וניקיון כפיים, וגם על הנגשת כל אלה לציבור הרחב

דוד ראם:       ואכן, הודות לצירוף של איכות אנושית, חופש האקדמיה והצלחה יוצאת דופן של החוקרים הישראליים בהשגת מענקי מחקר, ניצבת ישראל כבר שנים בחזית המחקר העולמי בתחומים רבים

דוד ראם:  תרומת המדע הישראלי לרווחתה ולחוסנה של החברה הישראלית עצומה ממש

דוד ראם:  אך חשיבותם של המדע והדעת רחבה בהרבה

דוד ראם:  קיומה של קהילה אקדמית חופשית, תוססת ויוצרת, הוא אחד האדנים שעליהם מתקיימת חברה מודרנית חופשית, שוחרת דעה וקדמה

דוד ראם:       בימים אלה, כאשר אנו בעיצומה של הפיכה משטרתית בלתי נתפסת בעוצמתה, בפוטנציאל ההרס שבה ובמהירות התקדמותה, הדברים מקבלים פתאום תפנית קריטית ומדאיגה מאוד מאוד

דוד ראם:  ההיסטוריה מלמדת שהפיכות כאלה מופנות כבר בראשית דרכן לחיסול האקדמיה, ביודעם שבכך יעזרו בחיסולם של ערכים ליברליים בסיסיים, של חופש, זכויות אדם, שוויון ושלום, ויגרמו לדיכויים של מוקדי המחשבה והיצירה המקרינים מכל הקמפוסים על החברה כולה, ראו למשל את מה שקרה בהונגריה

דוד ראם:       אחרים ידברו כאן היום – ופרץ כבר דיבר – על ההשפעות העקיפות, על הפגיעה הצפויה בהייטק ובכלכלה, על הדאגה העמוקה והמבוססת שיש לנו מבריחת מוחות ובריחת השקעות, מהקטנת שיתוף הפעולה עם מדענים בחו"ל, מהקטנת סך מענקי המחקר מקרנות בעולם הרחב, ובאופן כללי מהעתיד הצפוי למדע, לטכנולוגיה והתרבות שלנו כאן אם ישראל תהפוך לתואמת הונגריה ביחסה לחלק הקריטי הזה בזקיפות קומתה של המדינה ובחוסנה הלאומי

דוד ראם:  אני אתרכז בפעולות אפשריות ישירות של הממשלה הנוכחית

דוד ראם:       שימו את לבכם לקלות שבה אפשר להשתלט כאן על תוכניות הלימודים באוניברסיטאות ועל מימון ההשכלה הגבוהה ולהשפיע באופן רחב גם על מינויים וקידומים אקדמיים, שהרי שר החינוך הוא העומד בראש המועצה להשכלה גבוהה, וכנגזרת מכך הוא גם אחראי ישירות על ות"ת

דוד ראם:  תרגיל מחשבתי צנוע ופשוט יביא גם להבנה שיהיה כדאי לחברי הסגל האקדמי שיישארו ליישר קו ולהיות נאמנים לשלטון

דוד ראם:  ובמילה "יישארו" אני מתכוון לאלה שלא יוזזו ממקומם ע"י מובילי ההפיכה ושגם לא יעזבו את הארץ מיוזמתם

דוד ראם:  ובעניין האחרון הזה, ראו סקר חדש של האקדמיה הצעירה שיוצג כאן בקצרה תכף

דוד ראם:       ומכאן קצרה, מהירה וכואבת תהיה הנפילה של כל מה שנבנה בעולם המדע הישראלי ב-75 שנות קיומה

דוד ראם:  אני מגזים, תגידו? רואה שחורות? ובכן, שר החינוך כבר הוכיח שהוא אינו בוחל בטכניקת ההשתלטות העוינת

דוד ראם:  ראו את סיפור הספרייה הלאומית, אותה אני מכיר מקרוב בזכות העובדה שנשיא האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים משמש גם כיושב-ראש המועצה העליונה של הספרייה, כפי שנקבע בחוק הספרייה, שהתקבל פה-אחד בכנסת ב-2007

דוד ראם:       ומדוע כך נקבע? בגלל שלמנחם יערי, לרות ארנון, לנילי כהן או לי יש עיניים יפות? אולי בזכות העיניים היפות של הנשיאים המוקדמים יותר? מרטין בובר אולי? אהרון קציר? גרשם שולם? אפרים אורבך? לא ולא

דוד ראם:  נקבע כך מהסיבה הפשוטה שהמחוקק השפוי רצה לוודא שהספרייה לאומית, אותה פנינה מדהימה של רוחה ואוצרות תרבותה של ישראל, בהדגש על אוצרות העם היהודי, אך הכוללת גם רבים של האסלאם והנצרות, תהיה א-פוליטית ועצמאית לחלוטין, בדיוק כפי שמצופה מהאקדמיה הלאומית למדעים, שאת החוק שלה חקקה הכנסת השפויה לחלוטין ב-1961

דוד ראם:       אדוני יושב-הראש, ועדה יקרה, האם אתם באמת מודעים כמה קרובה הייתה הספרייה הלאומית אך לפני ימים מעטים להיכנע להשתלטות עוינת, סוחפת, ע"י ממשלת ישראל בהובלתו של שר החינוך? על פי התיקון שהוא הציע, ואף הצליח להעביר בממשלה, חברי הדירקטוריון כולם יפוטרו מידית ובמקום המועצה הוא זה שימנה את הדירקטוריון הבא, ובכך תהיה לממשלה שליטה מלאה בכל פעולות הספרייה

דוד ראם:  זהו

דוד ראם:  הלכה העצמאות, הועמה הפנינה

דוד ראם:       רק בזכות עבודת משא-ומתן מתישה ומייגעת מול שר החינוך ורוח גבית של לחצים אדירים מסופרים ויוצרים, מתורמים לספרייה ומהנהלת האוניברסיטה העברית, הצלחנו להגיע עם השר להסכמות שהסירו את הסכנה המידית, אך גם עכשיו מסרב השר להודות שהצעתו השערורייתית לתיקון חוק הספרייה ירדה מעל הפרק

דוד ראם:  הסכנה לא חלפה וחרב ההשתלטות עדיין מונפת מעל ראשנו

דוד ראם:       ומי ערב לנו שלא רק מל"ג וות"ת נמצאים על כוונת מטוסו של שר החינוך ושהוא אינו מתכוון יום אחד גם השתלטות על האקדמיה למדעים? לפני כשנה ביקרתי באקדמיה הלאומית הגרמנית לאופולדינה בברלין

דוד ראם:  הראו לי שם את ספר חברי האקדמיה, לכל חבר וחברה יש דף, כתוב משהו, יש תמונה

דוד ראם:  בשנת 33' או 34' המפלגה הנאצית התחילה לעשות רעש שהם דורשים לפטר את כל היהודים וגם אלה שהם לא-יהודים שאינם תומכי השלטון החדש

דוד ראם:       מה שהחליטו באקדמיה לעשות זה לא להיכנע כמובן וגם לא להגיד לא, כי אחרת היו מפזרים את האקדמיה, כמו בהונגריה, ומכניסים את הנשיא לקלבוש

דוד ראם:  בעיפרון, על כל אחד מהדפים הם שמו קו חזק באלכסון וכתבו למטה: חברות בוטלה, כדי שאם יבוא מישהו יוכלו להראות את זה

דוד ראם:  אחרי המלחמה הם מחקו זאת

דוד ראם:  זה היה בעיפרון, מחקו את הקווים ואת הכיתוב, ולמזכרת – ואת זה הם הראו לי – השאירו אצל איינשטיין "חברותו בוטלה" למטה בעיפרון

דוד ראם:       אצלנו קל מאוד

דוד ראם:  כל מה שצריך לעשות זה להוסיף למשפט בחוק האקדמיה למדעים "חברי האקדמיה ייבחרו ע"י האקדמיה באסיפה הכללית" שלוש מילים: "באישור שר החינוך", ואז כל בחירת חבר או חברה לאקדמיה ייעשה בהם מעשה גולדרייך – יושב פה עודד גולדרייך מאחוריי – ולי, שנתתי לו את פסלון פרס ישראל שלי, יש לי רק סמל אחד של האקדמיה, אני אוכל לתת אותו אולי לאדם אחד שכך יעשה לו, אבל אין לי בשביל כולם

דוד ראם:       אין לדעת אך המצב הולך והופך מדאיג מיום ליום

דוד ראם:  כפי שאמרתי, אחרים ידברו כאן על מה שכבר קורה בעולם ההייטק, הכלכלה והטכנולוגיה, ועל השפעות מבחוץ, אני התרכזתי בפחד ממה שעלול לקרות ישירות ע"י הממשלה והדברים שלי כלל אינם הזויים ובלתי אפשריים

דוד ראם:  אך תקווה חייבת להיות וכשם שסוכלה המזימה בספרייה הלאומית, לפחות לעת עתה, אני מתחייב כאן ועכשיו להילחם בכל כוחי ובכל מאודי במה שעלול לבוא בעתיד, ואדרבה, הלוואי, הלוואי שאצא רואה שחורות ופסימיסט, אני אהיה הראשון שיקפוץ משמחה על השולחן – לא מעבר לשולחן כי זה רק בוועדת החוקה – אם הזוממים יורחקו ממוקדי ההחלטות והמזימות יתפוגגו

דוד ראם:  תודה רבה

איימן עודה: פרופ' הראל, דברים קשים, חדים, אבל צודקים, מוסריים ואמיצים מאוד

איימן עודה:  הרבה הערכה

איימן עודה:  ברוך הבא לחבר הכנסת עופר כסיף

איימן עודה:  פרופ' תמיר שפר, רקטור האוניברסיטה העברית, בבקשה

עמיר פרץ: תודה רבה

עמיר פרץ:  אני מייצג כאן את ועד ראשי האוניברסיטאות, את כל ההנהלות של אוניברסיטאות המחקר בישראל

עמיר פרץ:  הנשיאים והרקטורים של כל האוניברסיטאות פרסמו לפני כמה שבועות מכתב המביע חשש כבד מפגיעה של המהפכה המשפטית בדמוקרטיה

עמיר פרץ:       כאשר אנחנו בוחנים את רשימת האוניברסיטאות המובילות בעולם ואת רשימת החוקרות והחוקרים המשפיעים בעולם, רואים שמרביתן ומרביתם פועלים במדינות דמוקרטיות המקדשות את החופש לחשוב, לדבר, לחקור, ללא מגבלות שאינן קשורות לעצם העניין

עמיר פרץ:  זהו האקלים הנכון לחשיבה המדעית והאקלים הנכון בכלל לשגשוג המין האנושי

עמיר פרץ:  אנחנו מסתכלים על חתונות וחתני פרסי נובל, לפי הנתון שיש לי, למעלה מ-90% מהזוכים נולדו במדינות דמוקרטיות, וגם מבין אלה שלא נולדו במדינות דמוקרטיות, הרוב המכריע היגר למדינה דמוקרטית ופועל במדינה כזו

עמיר פרץ:       כאשר אנחנו מסתכלים על הדברים שאנחנו רואים כהנהלות אוניברסיטה, אפשר להצביע על כמה דברים שכבר קורים היום ועל חששות לסכנות קרובות מאוד

עמיר פרץ:  אם נתחיל מפגיעה בפעילות האקדמית, אנחנו רואים חוקרים ישראליים שפועלים במדינות מחוץ לישראל שמדברים על סכנה אמיתית לחרם אקדמי על ישראל

עמיר פרץ:  כחבר בהנהלת האוניברסיטה העברית אני יכול להגיד לכם שאנחנו נתקלים כל הזמן, נאבקים כל הזמן, בניסיונות לחרם ובפעולות מהותיות אמיתיות לחרם על האקדמיה הישראלית

עמיר פרץ:  אנחנו מצליחים עד עכשיו בשנים האחרונות להילחם בכך בהצלחה יחסית רבה רק בגלל שישראל עדיין נחשבת למדינה דמוקרטית

עמיר פרץ:       אנחנו רואים, כפי שכבר נאמר לפניי, איום מיידי ומהותי על המשך קיום שיתופי פעולה מחקריים

עמיר פרץ:  בעיקר אם נתמקד רגע בקרן הורייזן האירופית, שבישראל נערכים מדי שנה מחקרים בהיקפים כספיים של מעל מיליארד שקל, על כספים שמגיעים משם – גם מועברים כמובן ע"י ממשלת ישראל לשם – אבל זה מניע את המחקר כאן ואחר כך את הכלכלה

עמיר פרץ:  החברות של חוקרים וחוקרות ישראליים בצוותי מחקר כאלה היא הגורם החשוב ביותר במחקר הבין-לאומי של חוקרים וחוקרים ישראליים

עמיר פרץ:  יש סכנה אמיתית ששיתופי הפעולה אלה ייפסקו, כפי שאנחנו רואים שקורה עכשיו לחוקרים הונגרים, שמתחילים להוציא אותם משיתופי פעולה דומים

עמיר פרץ:       אנחנו רואים סכנה אמיתית בקיום של כנסים והבאה של חוקרות וחוקרים מרכזיים

עמיר פרץ:  אני אתן לכם דוגמה מאוד קונקרטית

עמיר פרץ:  האוניברסיטה העברית תכננה לקיים כנס עבור חתן פרס נובל דניאל כהנמן בעוד תקופה קצרה פה בארץ

עמיר פרץ:  אישרו את הגעתם הכלכלנים ההתנהגותיים המובילים בעולם – כהנמן הוא הכלכלן ההתנהגותי החשוב בעולם – בין אלה שאישרו גם חתני פרס נובל, כולם ידידים ואוהדים חמים של ישראל

עמיר פרץ:  אנחנו קיבלנו מהם לפני שבוע הודעה, מהחבורה הזאת של החוקרים המובילים בעולם והחברים הטובים ביותר של ישראל בעולם, שאם תוך שבועיים המהפכה החוקתית לא יורדת מהפרק הם מבטלים את הכנס ולא מגיעים לישראל

עמיר פרץ:       אנחנו רואים ביטול כבר של חוקרים למכון הישראלי ללימודים מתקדמים, מכון כלל-אוניברסיטאי שמארח מדי שנה חתני פרס נובל וחוקרים מהמובילים בעולם

עמיר פרץ:  כבר קיבלנו ביטולים שלהם לשנה הבאה, של כאלה שכבר קיבלו הזמנה להגיע

עמיר פרץ:  אנחנו רואים כבר סימנים ראשונים של ביטול קליטת סגל חדש, חוקרות וחוקרים צעירים שהשלימו דוקטורט בארצות הברית או באירופה שאנחנו מציעים להם משרה באוניברסיטה העברית וכבר עכשיו מתחילים להגיד לנו לא

סימון מושיאשוילי: מה הסיבה שהם אומרים לך לא?     

עמיר פרץ: הסיבה היא שיש חשש כבד ממה שהמהפכה החוקתית תעשה לדמוקרטיה, וכתוצאה מכך לפגיעה בחופש האקדמי, וכתוצאה מכך לשיתופי פעולה בין-לאומיים, וכתוצאה מכך לגיוס כספי מחקר, וחוקרות וחוקרים צעירים שיש להם אלטרנטיבה – כי אנחנו מנסים לגייס את המבריקות והמבריקים ביותר, אנחנו נלחמים מול אוניברסיטאות אמריקאיות מובילות כדי להביא את המבריקות המבריקים ביותר לכאן – ברגע שהם רואים חשש כבד מבחינתם, וגם זה החשש שלנו, שגם אני וגם קודמיי דיברנו עליו, לחופש האקדמי בישראל, וכתוצאה מכך לשיתופי פעולה ובכלל ליכולת לעשות מחקר, גם אם זה עדיין איננו כרגע אבל הם רואים את זה מעבר לפינה, אם המהפכה החוקתית תעבור כפי שהיא, הם פשוט בוחרים להישאר

עמיר פרץ:  הם בוחרים לקבל הצעה מאוניברסיטה בחו"ל לא להגיע לפה ואולי בעתיד, כאשר העננה תתבהר, אולי הם יחליטו אחרת

עמיר פרץ:  אבל זה דברים שאנחנו רואים

נירה לאמעי: חבר הכנסת ביקש התייחסות גם לאורחים אוהדי ישראל, החוקרים המובילים שהודיעו שהם לא יגיעו לכנס

נירה לאמעי:  אני חושבת שעל זה הוא שאל

סימון מושיאשוילי: כן

סימון מושיאשוילי:  האמת שאני לא יודע מה פרטי הרפורמה היום

סימון מושיאשוילי:  הם יודעים? אני לא יודע מה פרטי הרפורמה

עמיר פרץ: אנחנו רואים את פרטי הרפורמה במה שהוצע

מיכל צור שלו: נכון להיום הכנסת תכהן 5 שנים ולא 4

סימון מושיאשוילי: לפני 22 שנה התחלתי ללמוד משפטים, אנשים הזהירו אותי: תשמע, לא תהיה לך פרנסה, יש המון עורכי דין, ברוך-השם, עבדתי והתמחיתי אצל עו"ד דובי ויסגלס בתל אביב והייתה לי פרנסה 20 שנה כעורך דין עצמאי

איימן עודה: ההערה שלך חשובה, תמשיך אותה

איימן עודה:  חצי דקה, תשאל מה שאתה רוצה

סימון מושיאשוילי: אני לא מדבר בשם הקואליציה, אני מדבר בשם ההיגיון

איימן עודה: בכל זאת דעתך חשובה לנו, תביע אותה

סימון מושיאשוילי: כנס כזה של חוקרים שביטלו, שאמרו: שמע, אם הרפורמה או ההפיכה לא תתבטל כפי שהיא היום – אני לא יודע מה היא היום

עמיר פרץ: אתה עכשיו מנסה לשכנע אותי - - -     

סימון מושיאשוילי: אני לא יכול לשכנע את עצמי, אני לא יודע מה הרפורמה

עמיר פרץ: אני מבין, אני מבין אותך, אנחנו עוד לא יודעים

עמיר פרץ:  הרי הרפורמה, או המהפכה, או איך שיקראו לזה, השינוי החוקתי עדיין לא התקבל

רון כץ: "מהפכה" זה השם

עמיר פרץ: אנחנו עוד לא יודעים מה יהיה בעוד שבוע או מה יהיה בעוד שנה, אבל אני מדבר כבר על דברים שקורים

עמיר פרץ:  אם אתה רוצה לדעת למה חתן פרס נובל זה או אחר מבטל את הגעתו לישראל, אתה צריך לדבר איתם, אבל אני יכול להגיד שהחשש הוא, או הסיבה שלהם היא – והם אומרים את זה בצורה ישירה – שהמהלכים האלה הם מהלכים שמסכנים את הדמוקרטיה והם לא מוכנים לשתף פעולה ולבוא ולהופיע ולקדם את האקדמיה במדינה שבה יש פגיעה צפויה, או סכנה לפגיעה כזאת משמעותית בדמוקרטיה

עמיר פרץ:  חד וחלק

איימן עודה: פרופ' שפר, תודה

עמיר פרץ: אני אסתפק בזה

איימן עודה: תודה רבה לך

איימן עודה:  חברת הכנסת לשעבר, ענת מאור, ברוכה הבאה

איימן עודה:  בבקשה

ענת מאור: תודה רבה

ענת מאור:  אדוני היושב-ראש, חבר הכנסת עודה, וברכות, וגם לכל חברי וחברות הכנסת

ענת מאור:  בתור מי שכיהנה כיושבת-ראש ועדת המדע, זכיתם להיות בוועדה הכי חשובה, הכי מעניינת, היא רק לא נותנת תרומה פוליטית לפעילות שלנו אבל זה לא חשוב, זה ממש נהדר, וגם זכיתם באחת ממנהלות הוועדה הטובות ביותר, איילת ידידתי

ענת מאור:  אני גם מאוד מוקירה את כל המרצים והמרצות והפרופסורים שהגיעו

ענת מאור:  אני גם מסכימה עם יושב-הראש, אנחנו כל כך מתגאים בדמוקרטיה שלנו אבל היא דמוקרטיה עדיין נכה כי אנחנו הסתגלנו והתרגלנו מעל 50 שנה, ונקווה שאחרי המאבק הדמוקרטי הזה ההמשך של אותו מחנה יהיה גם לדמוקרטיזציה לכל האזרחים

ענת מאור:       אני רוצה לקצר ולומר שאנחנו נמצאים בחבורה, בקבוצה, שהביאה גאווה והישגים בלתי יתוארים למדינה, החל מזה שלא היה עוד כסף ומחשבה – בשנות ה-20' הקימו את שלושת מרכזי האקדמיה הראשונים, הנשיא ויצמן ואחרים – וחופש המחשבה, המחקר הכול-כך טוב, ההשראה והמוסר

ענת מאור:  ולא פחות חשוב, אני רוצה להזכיר לכם את המהפך של 1995 – הייתה לי זכות להיות עם שר החינוך אמנון רובינשטיין בוועדת החינוך בכנסת – אוניברסליות של ההשכלה הגבוהה, הביזוריות שלה, כניסת נשים, כניסת ערבים

ענת מאור:  באמת מערכת מפוארת, לא חפה שגיאות

ענת מאור:       מצד שני אני רוצה להגיד לכם שכל המאבק היום מבחינת האקדמיה הוא לא חדש: אחד, השתלטות פוליטית על האקדמיה כשהייתי יושבת-ראש ועדה

ענת מאור:  זה היה ב-2001, התחילה ועדת מלץ, כל מי שזוכר ולא נרחיב איזה מאבקים היינו צריכים לעשות; שניים, עלה שלטון מסוים, קטע המון מהתקציבים וזוכי פרס נובל באו והסבירו פה וזעקו שאם כך זה יימשך אז כל זוכי פרס נובל העתידיים לא יוכלו להגיע לזה; ושלוש, אם תרצו, בשלהי הכהונה שלי, ולצערי הרב, שהיה לי שיתוף פעולה נפלא עם חבר הכנסת זבולון אורלב, הוא פתח להם את השער, גם הכנסת

ענת מאור:       לכן אני רוצה בחצי דקה שנותרה לי לומר שהחשש הוא כבד מאוד

ענת מאור:  חבר הכנסת סימון מושיאשוילי, אני באה מוועדת החוקה, אני רוצה לומר ממש בפשטות, המהפכה, ההפיכה האנטי-דמוקרטית, היא בעיצומה

ענת מאור:  היום זה יום שבר, יום קריאה

ענת מאור:  הפשרה, כאילו הריכוך – לא רק שלא ריכוך, השתלטות על המערכת המשפטית, פוליטיזציה מוחלטת, וזה לצערי, אם לא יקרה נס, זאת עובדה

ענת מאור:  אני רוצה להזכיר את 12 התחומים האחרים: המשטרה, על הכיבוש שיש שר במשרד הביטחון שממונה על זה, על הספרייה המרכזית, על החינוך, על הסטטיסטיקה, על ועדת הבחירות, על התקשורת, על מח"ש, על השלטון הציבורי, חוק הנבצרות, חוק דרעי 2

ענת מאור:  מה עוד צריך לקרות שהדמוקרטיה, אם הממשלה לא תתעשת ולא נצליח במאבק, תקרוס?      לכן אני רוצה לומר, אנחנו חייבים להמשיך במאבק וביתר שאת

ענת מאור:  הציבור אמר את דברו ובתוך זה התמיכה של הפרופסורים, החיילים והסטודנטים היא מאוד מאוד חשובה

ענת מאור:  אורך רוח

ענת מאור:  המאבק חייב להיות נחוש, ממושך ולא לתת להם בשיטת הסלמי לפורר אותנו לגמרי

ענת מאור:  תודה

איימן עודה: תודה רבה לך, חברת הכנסת ויו"ר הוועדה לשעבר מאור

איימן עודה:  פרופ' יעקב פאר, נציג האקדמיה לרפואה מדעית, ההסתדרות הרפואית לישראל, בבקשה

יעקב פרי: יושב-ראש נכבד, אני רופא, אני רופא שעושה גם מחקר בסיסי וקליני

יעקב פרי:  אני לא אחזור על דברים שאמרו קודמיי, במקום זה אני אתן כמה דוגמאות

יעקב פרי:  אתמול בשעה 07:00 בערב קיבלתי טלפון מידיד, הוא לא רופא אבל הוא הקים חברה ויחד אנחנו מנסים לפתח מחשוב מאוד רלוונטי לתחום שלי, לרפואת עיניים, חברה אנגלית מאוד גדולה בתחום, חברת Killer, מהגדולות בעולם

יעקב פרי:  החברה הבטיחה לתמוך, אתמול הוא התקשר אלי להגיד שבצל המצב חברת Killer בינתיים משכה את התמיכה

יעקב פרי:  נכון, עדיין לא הצביעו בקריאה שנייה ושלישית אבל אנשים קוראים ויודעים מה קורה

יעקב פרי:       דוגמאות אחרות שרלוונטיות לשבוע-שבועיים האחרונים: התקשרו אלי אנשים שנמצאים בחו"ל שרצו לבוא ושוקלים האם כן לבוא או לא לבוא

יעקב פרי:  יש בחור שהבאתי לפני 20 שנה מהרווארד והוא ניגש אלי לפני מספר ימים ואמר: אם זה היה היום לא היית מצליח להחזיר אותי

יעקב פרי:  לעומת זאת, בחור שעובד איתנו – היום הוא גם חבר באקדמיה הישראלית לרפואה מדעית – שהייתה לו הצעה מהחלומות מארצות הברית ואני הצלחתי לשכנע אותו להישאר ולהישאר במחלקה, ורוב זמנו הוא עוסק במחקר פורץ דרך, בריפוי גנטי וריפוי תאי וכו', גם אמר לי: אם זה היה היום אני לא בטוח שהייתי משתכנע להישאר

יעקב פרי:       אז אני רק מחזק את מה שנאמר ואני לא אחזור, גם על העדר הרצון לשתף פעולה, קשיים בהשגת מימון מגורמים בחוץ, בעיקר מארצות הברית ואירופה, שרואים לצל המצב, שוקלים שוב האם לתרום לנו

יעקב פרי:  וכפי שראינו, מענקי המחקר שמגיעים מחו"ל הם רוב מענקי המחקר שמניעים את המחקר בארץ בכלל ואת המחקר הרפואי בפרט

יעקב פרי:  תודה

איימן עודה: תודה רבה לך

איימן עודה:  דברים חשובים עם דוגמה חיה מהיום

איימן עודה:  חברת הכנסת שלי טל מירון

איימן עודה:  בבקשה

שלי טל מירון: תודה רבה, אדוני היושב-ראש

שלי טל מירון:  תודה רבה לכולכם שהגעתם

שלי טל מירון:  זה לא מובן מאליו

שלי טל מירון:  תענוג וכבוד גדול לשבת בחדר עם אנשים כל כך מכובדים שתרמו למען המדינה, אי אפשר אפילו להסביר במילים עד כמה, אז תודה רבה לכם שאתם פה

שלי טל מירון:  אני מברכת על הדיון החשוב הזה

שלי טל מירון:       אני אגיד לכם שיותר נעים פה, בחדר הזה, מחדרי ועדות אחרים שאני מוצאת את עצמי בהם בחודש וחצי האחרונים

שלי טל מירון:  כמי שהייתה כמובן גם באקדמיה אבל גם בעולמות ההייטק, החיבור שנאמר פה ושדובר עליו כאן בין שני העולמות האלה הוא גם עבורי מאוד מאוד חשוב

שלי טל מירון:  אני גאה מאוד להיות חלק מהוועדה הזאת, למרות שאני חדשה מאוד ולומדת

שלי טל מירון:       אני רוצה להגיד שלמעשה חופש אקדמי הוא באמת נשמת אפה של הדמוקרטיה, זה ערך יסוד בדמוקרטיה ואנחנו צריכים לשמור על-כך מכל משמר

שלי טל מירון:  אני מאוד חרדה לעתיד האקדמיה, לעתיד המחקר ופיתוח במדינת ישראל, וכתוצאה מזה לכלכלה בישראל, להייטק בישראל, כל העולמות האלה משתלבים יחד כמו שכולנו יודעים

שלי טל מירון:  אני חוששת מאוד מגורמים אידאולוגיים קיצוניים שיפעלו להגבלת החופש האקדמי, מה שייצור כדור שלג מתגלגל ויפגע במדינה בצורה באמת אנושה

שלי טל מירון:       אנחנו חייבים לעצור את זה ולא לתת לזה לקרות

שלי טל מירון:  אסור לנו להקל ראש

שלי טל מירון:  אני, אגב, לא רק מוטרדת מהאנשים שאתם מנסים להביא מחו"ל הנה, אני מוטרדת מהפיכת השרוול, כפי שהיא קורית בהייטק, מהפיכת שרוול באקדמיה

שלי טל מירון:  כל המוחות המבריקים שלנו פה, משלנו, פשוט יברחו החוצה

שלי טל מירון:  זה גם מטריד אותי מאוד

שלי טל מירון:  אנחנו רוצים לטפח פה אקדמיה משגשגת, אנשי אקדמיה מצליחים ומצליחות כמובן – אני מדברת בשם שני המגדרים – וגם זה נושא שמאוד-מאוד מטריד אותי

שלי טל מירון:       אני אקצר ולא אאריך כי באמת הבמה היא שלכם וחשוב לשמוע אתכם, אותנו שומעים כל הזמן ואפילו יותר מדי, הדברים שלכם חשובים יותר

שלי טל מירון:  תודה רבה על כל הדברים שאתם עושים ותומכים ושאתם כאן

איימן עודה: תודה רבה לחברת הכנסת שלי טל מירון

איימן עודה:  ד"ר יעל ברדה, בבקשה

יעל ברדה: אני ד"ר יעל ברדה, חברת סגל במחלקה לסוציולוגיה ואנתרופולוגיה באוניברסיטה העברית וחברת ועד הפעולה של סגל האוניברסיטה העברית ומטה המאבק הבין-מוסדי של האקדמיה כנגד ההפיכה המשטרתית

יעל ברדה:  אני לא אחזור על הדברים שנאמרו כאן, אני רק רוצה להגיד שהמחקרים מראים לנו שיש דפוס שיטתי

יעל ברדה:  מדינות סמכותניות שהתחילו עם מתקפה על עצמאות מערכת המשפט, עברו כמעט מיד לפגיעה שיטתית באקדמיה ובמערכת ההשכלה הגבוהה

יעל ברדה:  לפי כל הסימנים בשטח אין ספק שזאת הכוונה של הממשלה הנוכחית

יעל ברדה:       זה לא רק התהליכים שמתחילים היום, זו העמקה של תהליכים שהתחילו כבר קודם

יעל ברדה:  אני רוצה להגיד רק בהיילייטס את מה שאנחנו מדברים עליו, חלק מהאנשים כאן כבר אמרו את הדברים

יעל ברדה:  הראשון זו פגיעה בעצמאות הניהולית של המוסדות

יעל ברדה:  המדע נשען על אותה עצמאות ניהולית, שאין פוליטיזציה של איך שחוקרים וגם לא איך שמלמדים

יעל ברדה:  כל הזמן תיזכרו את הסטודנטים, כל הזמן תיזכרו שהשכלה גבוהה היא הכלי העיקרי לייצר מוביליות חברתית, היא הכלי העיקרי לייצר שינוי חברתי

יעל ברדה:  כל הפטנטים וכל המחקרים בסוף נועדו כדי לקדם את החיים שלנו פה ולכן לא צריך לנתק בין הדברים האלה

יעל ברדה:       הדבר השני הוא פגיעה בעצמאות המחקרית ובחופש האקדמי

יעל ברדה:  כבר מאז תחילת ההפיכה המשטרתית אנחנו ראינו חבר סגל שזומן כאן לוועדת החינוך עקב בקשה של "אם תרצו"

יעל ברדה:  זאת ממשלת "אם תרצו" שהולכת לנסות ולפגוע בחברי סגל, בחברי סגל ביקורתיים, לנסות ולסגור תוכניות ביקורתיות, בעיקר במדעי החברה, לנסות ולפגוע דווקא בסטודנטים מהפריפריה, בסטודנטים פלסטינים, ואנחנו חוששים מזה חשש עמוק

יעל ברדה:  הפגיעה תהיה גם בתוכניות שמיועדות לסטודנטים החרדים וצריך להבין את הדבר הזה, כי זה אף פעם לא נגמר במיעוט אחד

יעל ברדה:       התערבות פוליטית בתקצוב

יעל ברדה:  אנחנו מפחדים מהטלת וטו בקרן הלאומית למדע ופגיעה בנגישות להשכלה גבוהה

יעל ברדה:  כל הזמן משווים אותנו להונגריה ופולין ושוכחים שבהונגריה ופולין יש את המעטפת של האיחוד האירופי, לנו אין מעטפת של האיחוד האירופי, ההשוואה הטובה היא לטורקיה, מה שאומר שלא תהיינה הגנות

יעל ברדה:  מי שנפגע קודם כל זה סטודנטים מהפריפריה, זה פתיחה של מוסדות בניהול ממשלתי שהמטרה שלהם תהיה לפגוע במוסדות בפריפריה

יעל ברדה:       צריך להבין עד כמה הנושא הזה הוא פריך ורגיש, עד כמה הדברים המוסכמים הם עניין של נוהג ולכן אותה דריסה שיטתית שאנחנו רואים, כולל ניסיון ההשתלטות על הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה –שלא צריך להיות סוציולוגיים כדי להבין שכדי לנהל מדינה חייבים נתונים אמינים, שהציבור מאמין בהם

סימון מושיאשוילי: איך הסקת את הפגיעה דווקא בפריפריה?     

יעל ברדה: אחד הדברים שרואים בהונגריה זה שהייתה - - -     

סימון מושיאשוילי: אני מדבר על ישראל

יעל ברדה: קודם כל, אנחנו מדברים על תהליכים שהתחילו כבר, הם כבר בהתחלה

יעל ברדה:  ניסיון ההשתלטות על מוסדות, הפרטה של מוסדות - - -     

סימון מושיאשוילי: לא, אני מדבר על הפריפריה

יעל ברדה: כן, אני גם מדברת על הפריפריה

סימון מושיאשוילי: אז בואי תתני לי סיבה אחת או עובדה אחת מה כן התחיל וההשתלטות שאת אומרת

יעל ברדה: מה שאנחנו מפחדים ממנו - - -     

סימון מושיאשוילי: לא, את אמרת שזה התחיל

יעל ברדה: אז, למשל, דבר אחד שמנסים לעשות זה להרים מוסדות שהם מוסדות נאמנים יותר שיפעלו באותם מקומות שבהם פועלים מוסדות בפריפריה

יעל ברדה:  למה אתה עושה את זה? כי כך אתה מייבש את המוסד, אתה מייבש אותו מתלמידים, אתה מייבש אותו ממרצות ומרצים טובים ואתה מייבש אותו מההקשרים החשובים והמקצועיים שלו

סימון מושיאשוילי: מה שם המוסד?     

יעל ברדה: אני עכשיו לא הולכת להיכנס לתוך המאבקים האלה, בין היתר - - -     

סימון מושיאשוילי: אנחנו בדיון

יעל ברדה: קודם כל, אני מוכנה, אם אתה רוצה, אני אשמח גם לפגוש אותך, יש לנו ניירות, יש לנו אנשים שמוכנים לדבר על כל מוסד ומוסד וכל חשש וחשש

איימן עודה: ד"ר ברדה, נא לסכם, בבקשה

יעל ברדה: אז אני רוצה לסכם משהו מאוד-מאוד חשוב – פגיעה בעצמאות המוסדות דרך החלשת ארגוני הסגל

יעל ברדה:  אנחנו נמצאים עכשיו בסגל האקדמי כבר בלב של סכסוך עבודה בו האוצר מתנה את הסכם השכר החדש בשינויים ארגונים מהותיים, ובתוכם הכנסה דיפרנציאלית והחלשת הקביעות

יעל ברדה:  אנחנו כבר נמצאים בתוך זה ולכן האצה של התהליכים תהיה חלק מהסיפור הזה

יעל ברדה:       הדבר האחרון הוא – ואסור לשכוח שכשמדברים על אקדמיה יש גם את הסגל המינהלי – הסגל המינהלי מחזיק את כל המוסדות שלנו ויש שחיקה קשה גם בתקנים וגם בתנאים

יעל ברדה:  הם מרגישים מושתקים, הם מרגישים שהם לא יכולים אפילו לצאת להיאבק

יעל ברדה:  צריך להבין שאם תעבור החקיקה הזאת, לא רק שלא נצליח למלא את המשימה שלנו כהשכלה גבוהה, להביא לשינוי חברתי, להביא לצמצום פערים ולהביא לדמוקרטיזציה של המדינה, אנחנו עשויים לאבד את כל התהליכים והתוכניות שכבר בדרך

איימן עודה: תודה רבה לך, ד"ר ברדה

איימן עודה:  הגיעו סטודנטיות וסטודנטים ממכללת ספיר, ברוכים הבאים, אהלן וסהלן

איימן עודה:  חבר הכנסת רון כץ, בבקשה

רון כץ: קודם כל אני רוצה לפתוח ולומר לכם תודה רבה שהגעתם

רון כץ:  זה לא מובן מאליו בימים אלו להיות בצד הנכון של ההיסטוריה

רון כץ:  אני שומע את החששות שלכם ואני מבין אותם כי הם נכונים, כי בסופו של דבר השלטון הזה מנסה באמת להשתלט באמצעות המערכת הפוליטית על בתי המשפט, ומשם זה ימשיך לתקשורת ומהתקשורת זה ימשיך לאקדמיה

רון כץ:       אני מסכים שההשוואה הטובה היא טורקיה, ששם גם נעצרו חברי סגל

רון כץ:  בסוף עוד נגיע לשם כי חלילה שלא נמתח ביקורת על השלטון

רון כץ:  ראינו את זה בימים האחרונים, שנועה תשבי, אחת השגרירות הכי מוצלחות של ישראל בעולם, קוראים אותה לסדר וחושבים להפסיק את ההתקשרות איתה כי היא הביעה ביקורת על מה שקורה ואמרה את האמת, שהעולם מסתכל היום על מדינת ישראל בפחד, וזה מה שיקרה גם פה

רון כץ:       בסופו של דבר האקדמיה בנויה מהאנשים הכי טובים שיש שרוצים לתרום לחברה, שיכולים לעשות הרבה דברים אחרים אבל בוחרים לתרום לחברה, והמערכת הזאת בנויה על השקעות שבאות מחו"ל, המערכת הזו בנויה על אנשים טובים שרוצים לבוא לפה ולעבוד פה, וברגע ששלב בשרשרת הזו יפסיק – שזה ככל הנראה מה שכבר מתחיל לקרות – כל המערכת הזאת תיפול, כי בסופו של דבר הם הופכים את הסטארט-אפ ניישן האמיתית של העולם למדינה שאף אחד לא ירצה להתקרב אליה; וכשיפסיקו ההשקעות גם המחקר ייפגע, והאנשים הטובים שמגיעים לפה בשביל לעזור במחקר, כמו שאמר פה פרופ' לביא, יפסיקו לבוא

רון כץ:  הם יעשו את זה פשוט במדינה אחרת ותהיה מדינה אחרת

רון כץ:       זה לא ייקח יום, זה לא ייקח יומיים, זה יכול לקחת שנה, שנתיים, או קצת יותר, אבל תהיה מדינה אחרת שתקבל את התואר הסטארט-אפ ניישן הבאה של העולם

רון כץ:  ואז אנחנו צריכים לשאול את עצמנו: עם מה אנחנו נישאר? אנחנו נישאר עם שלטון מושחת? עם מערכת בתי משפט שלא מייצגת אף אחד? עם שופטים מטעם ואולי עם נשיאים של אוניברסיטה שצריכים להתפקד למפלגות מסוימות וגם להעביר רשימות של מתפקדים? אבל עם כל הדבר הזה, יש לנו את הכוח לשנות את זה ואנחנו רואים שהמחאה באמת עובדת

רון כץ:  מפה אני יכול לומר לכם שהדבר שהכי חשוב שייצא מפה זה שהמחאה הזאת צריכה להתגבר כי אנחנו מבינים שזה הדבר היחיד שמפחיד אותם

רון כץ:       אני יכול לומר לכם כמי שיושב פה בכל הוועדות, האחרות גם, שאת זה באמת שומעים, אל תירתעו, אנחנו אתכם, אנחנו נלחמים פה למען המטרה הזו

רון כץ:  אנחנו נלחמים ברחובות למען המטרה הזו

רון כץ:  אנחנו לא נפסיק את זה, להפך, אנחנו רק נגביר את זה, ובסופו של דבר אנחנו ננצח וישראל תישאר הסטארט-אפ ניישן ואתם תמשיכו לעשות את הדברים המדהימים שאתם עושים, ואנחנו נעשה את זה ביחד כי זה ההסכם האמיתי בינינו לבין הציבור החופשי במדינת ישראל, בינינו לבינכם

רון כץ:  אני מתחייב לכם שאנחנו לא נפסיק עד שהחקיקה הזאת תרד מסדר-היום של הכנסת הזו

רון כץ:  תודה רבה לכם

איימן עודה: תודה רבה, חבר הכנסת רון כץ

איימן עודה:  חבר הכנסת סימון דוידסון, בבקשה

סימון דוידסון:  תודה רבה, אדוני

סימון דוידסון:  אני לא אחזור על החיבוק הגדול שאתם צריכים לקבל מהמשכן הזה ועל החשיבות שהגעתם לפה, אני אדבר על הצד השני, מה אנחנו עושים פה – ואני שמח מאוד שידידי סימון נמצא פה לידי, שהוא חבר הקואליציה, כי הם לא מרבים להגיע לדיונים שהם צריכים לשמוע את הצד השני, וזו אחת הבעיות הבאמת קשות שאני רואה כשאני נמצא במשכן, שיש אטימות, אוטמים גם את האוזניים וגם את העיניים, וגם שמים כובע שחייה על הראש ועליו שמים גם קסדה, כדי לא לשמוע, לא לראות, לא לראות את מאות-אלפי האנשים שיוצאים לרחובות, גם בערים שהן ליכודיות וערים ימניות, ולא לראות שיש שם גם אנשים עם כיפות ולעיתים גם אנשים חרדים שבאים ומוחים על ההפיכה הזאת

סימון דוידסון:       חלק מחברי הקואליציה הם כן אנשים שמוכנים לפתוח את התריס ולשמוע קצת וזה בעצם המהלך שאנחנו צריכים לעשות

סימון דוידסון:  אנחנו, כחברי כנסת, צריכים להגיע אל אותם אנשים שכן מוכנים לשמוע וכן מוכנים להקשיב

סימון דוידסון:  אנחנו רואים, אדוני חבר הכנסת, שמההר הגבוה שיריב עלה עליו ביום הראשון – אני לא אשכח את הנאום שלו, את ההפחדה הקיצונית הזאת, וזו הייתה הטעות הכי גדולה שלו, הוא עשה את זה ביום רביעי בערב, זרק את הפצצה ותתמודדו איתה

סימון דוידסון:  אנחנו רואים שלאט-לאט הם מבינים שאנחנו לא מוכנים להתמודד איתה, גם האנשים שיוצאים לרחובות, גם האנשים המכובדים שמגיעים לפה, וגם חברי הכנסת מהאופוזיציה שנמצאים פה ימים ולילות, חלקם נמצאים כאן

סימון דוידסון:      הנקודה שאני רוצה שאתם תצאו איתה מהמשכן הזה היא שבסוף אני, כחבר הכנסת סימון דוידסון, באמת מאמין שהם לא יצליחו להגשים את החלומות שלהם

סימון דוידסון:  אנחנו, גם במשכן וגם האנשים ברחובות, נצליח לקפל אותם

סימון דוידסון:  בסוף יהיו גם חברי כנסת שיבינו אותנו – ואנחנו רואים עוד אחד ועוד אחד – ובסוף את כל המהלך הזה נעצור, כי אם הוא ייצא לפועל, גם לך יהיה רע, גם לי, לילדים ולנכדים שלנו, כל מה שבנינו ילך לטמיון

סימון דוידסון:  תודה רבה

איימן עודה: תודה רבה לך, חבר הכנסת דוידסון

איימן עודה:  ברוכה הבאה, חברת הכנסת יפעת שאשא ביטון

איימן עודה:  פרופ' איתי הלוי, חבר הוועד המנהל, האקדמיה הצעירה הישראלית, בבקשה

איתי הלוי: תודה רבה, יושב-ראש הוועדה, חברות וחברי הכנסת, על ההזדמנות לדבר

איתי הלוי:  אני רוצה להדהד אבל לא לחזור על הדברים שנאמרו פה ע"י קודמיי וגם על ידך, חבר הכנסת עודה, על דמוקרטיה ושוויון לכול

איתי הלוי:  אבל אני רוצה כן להתמקד בסקר שתוצאותיו עשויות לעניין את הנוכחים

איתי הלוי:  האקדמיה הצעירה פועלת בחסות האקדמיה הלאומית למדעים והיא מורכבת מ-30 חוקרות וחוקרים ממגוון מוסדות ותחומי דת

איתי הלוי:  אנחנו נבחרים ל-4 שנים והמדד לבחירתנו הוא מצוינות מחקרית, אבל בנוסף לפעילותנו המחקרית אנחנו מחויבים לשיפור האקדמיה והחברה הישראלית

איתי הלוי:      כולנו בחרנו לבסס את חיינו הפרטיים והמקצועיים בישראל מתוך תחושת מחויבות ושייכות עמוקה

איתי הלוי:  אחת העוצמות שלנו היא פריסה רב-מוסדית שמאפשרת לנו מבט רוחבי על הלך הרוחות בקרב אקדמאים בישראל

איתי הלוי:  במסגרת הפריסה הזאת אנחנו מדי כמה שנים סוקרים את מצב הסגל הצעיר באוניברסיטאות

איתי הלוי:  בעתות משבר, למשל בשיא מגפת הקורונה, סקרנו את השפעות המשבר על מחקר בישראל, בדגש על חוקרות וחוקרים בתחילת דרכם

איתי הלוי:  תוצאות הסקרים האלה פורסמו בדוחות ששימשו בעבר לקביעת מדיניות ברמה המוסדית והלאומית

איתי הלוי:      כמו הציבור כולו, גם האקדמיה נקרעת בוויכוח סביב הרפורמה במערכת המשפט

איתי הלוי:  במסגרת הוויכוח נשמעים קולות ברורים המזהירים מפני השלכות החקיקה על החופש האקדמי, על המחקר, ובסופו של דבר על מעמדה של ישראל כמובילה עולמית במחקר ופיתוח

איתי הלוי:  אחת הטענות בהקשר הזה מתייחסת לסכנה לבריחת מוחות, עזיבה של כוחות מובילים באקדמיה למדינות אחרות, שעליה דיבר גם פרופ' לביא

איתי הלוי:  מתוך מחויבות לעובדות ולחשיבה ביקורתית ועל מנת להבין את הבסיס לטענה הזאת, ערכנו סקר בקרב הסגל האקדמי

איתי הלוי:  בסקר השתתפו קרוב ל-2,000 חוקרות וחוקרים מכל המוסדות ובכל הדרגות והם מהווים בערך שליש מסך הסגל האקדמי בישראל

איתי הלוי:  ההיענות הגבוהה בפני עצמה מעידה על-כך שהנושא מעסיק את הסגל האקדמי

איתי הלוי:       מתוצאות הסקר הזה, שפורסם ממש לא מזמן – לפני שלושת-רבעי שעה – עולות מספר מגמות

איתי הלוי:  ראשית, נראית עלייה חד-משמעית בהערכת המגיבים את סיכויי העזיבה שלהם

איתי הלוי:  כשלושת-רבעי מהמגיבים מכל תחומי המחקר ומכל המוסדות דיווחו על עלייה בסיכוי שיעזבו את המדינה

איתי הלוי:  העלייה מדווחת בסיכויי העזיבה היא בממוצע 35%, והרוב הגדול מצהיר שהסיבה המרכזית לכך היא החקיקה המשפטית

איתי הלוי:  רבע מהמשיבים בלבד השיבו שאין שינוי בסיכויי העזיבה שלהם

איתי הלוי:       מהתוצאות עולה גם שהעלייה בהערכת סיכויי העזיבה גבוהה ביותר בקרב הסגל הצעיר, שהם דור העתיד של האקדמיה הישראלית

איתי הלוי:  מתוך אלה שהעריכו שסיכויי עזיבתם עלו, כמחצית דיווחו כי כבר נקטו בצעד ממשי כלשהו, כמו בירור לגבי הוצאת דרכון זר או פניה למוסדות בחו"ל

איימן עודה: 50%?      

איתי הלוי: 50% מאלה שדיווחו, 50% משלושת-רבעי

איתי הלוי:  מבחינת הפגיעה במעמד האקדמיה בישראל, כשני-שלישים מחברות וחברי הסגל דיווחו שעד כה לא חשו פגיעה

איתי הלוי:  השאר דיווחו בעיקר על ביטול ביקורי חוקרים מחו"ל ופגיעה בשיתופי פעולה בין-לאומיים

איתי הלוי:  יחד עם זאת, כ-80% מעריכים כי צפויה פגיעה עתידית בפעילות שלהם, למשל ביכולת להשיג מימון מקרנות בין-לאומיות או לפתח שיתופי פעולה בין-לאומיים

איתי הלוי:  בערך חצי מהם חוששים לחופש האקדמי ומחרם אקדמי על ישראל

איתי הלוי:  להערכתנו, מדובר כאן בחשש אמיתי בקרב ציבור שמחויב עמוקות לאקדמיה הישראלית ולהצלחתה באשר ליכולתו להמשיך ולפעול בישראל

איתי הלוי:       אני רוצה רק להוסיף שהאקדמיה לא רק אמונה על פיתוח, שימור והפצת ידע, אלא גם על הכשרת כוח אדם מקצועי ובעל ידע לתעשייה ולמגזר הציבורי, ולכן פגיעה בפעילות האקדמית ובחופש האקדמי תתורגם בטווח הארוך לפגיעה במשק

איתי הלוי:  במקצועות מסוימים, כמו במקצועות הבריאות וההנדסה, נדרש ידע מחזית המדע והמחקר והפגיעה במסלולי ההכשרה האקדמיים בתחומים האלה עלולה להוביל לפגיעה ממשית בבריאות ובבטיחות הציבור

איתי הלוי:       אנחנו קוראים למערכת כולה להתגייס להבטחת המצוינות האקדמית בישראל

איתי הלוי:  בריחת המוחות נחשבה תמיד לאחד האיומים המשמעותיים על המחקר בישראל ונעשו מאמצים רבים ומוצלחים להתמודד איתה

איתי הלוי:  ממצאי הסקר שלנו חושפים סיכון ברור לעלייה בבריחת המוחות בעקבות הרפורמה המשפטית

איתי הלוי:  אפילו אם אחוז קטן מהמשיבים יעזוב בפועל הפגיעה באקדמיה תהיה משמעותית

איימן עודה: תודה רבה לך

איימן עודה:  חבר הכנסת עידן רול, בבקשה

עידן רול: תודה רבה

עידן רול:  אדוני היושב-ראש, אורחים נכבדים, אני שמח על הדיון הזה, שמח שאתם כאן

עידן רול:  אני אגע בנקודות אחרות כדי לא לחזור

עידן רול:  נלך ממש מהר ומצומצם מהמקרה היותר מצומצם למקרה הרחב

עידן רול:  כולנו מבינים את ההשלכות, אני מקווה שגם בבית מכירים

עידן רול:  ברגע שיש חוסר ודאות במערכת המשפטית, ברגע שהמערכת המשפטית המפוארת של ישראל לא נתפסת יותר כעצמאית, כריבונית, כאובייקטיבית, אנחנו בעצם מקבלים איום ישיר על כל הנגזרות של זה – וזה אומר גם על הקניין הרוחני, שהוא חלק שאי אפשר בלתו בתעשייה הזו, זה אומר גם על הרגולציה השונה מהעולם, כמו ועדות הלסינקי, כמו תחומים אחרים שנקבעים באמנות בין-לאומיות - - -     

איימן עודה: חבר הכנסת רול, תענה לי בבקשה, אתה אומר שהיא מערכת משפט מפוארת – אתה חושב שכך גם יסכימו איתך הפלסטינים בשטחים הכבושים, הערבים במדינת ישראל, האנשים המוחלשים כלכלית במדינת ישראל? אתה חושב שהם יסכימו איתך?     

עידן רול: אני מבין שזה הולך להיות ריטואל חוזר אתכם

עידן רול:  תראה, כל פעם אני בא לוועדה הזו ומתוך כבוד לאורחים שלנו - - -     

יפעת שאשא ביטון: התשובה כן כי היא היחידה שמגנה עליהם

עידן רול: כן, קודם כל, אבל בואו נרחיב על זה כי אני חוויתי פשוט את אותו דבר ממך גם בוועדה לנושא ההייטק

עידן רול:  אני מנסה לכבד את האורחים שלנו ולא להכניס את זה לדיון הזה

עידן רול:  אני מציע לך ולכל מי שמנסה למצוא איך הם ספציפית לא נספרים בדבר הזה – הפיכה משטרית תפגע בכולם

עידן רול:  היא תפגע כנראה קודם כל במיעוט הערבי

איימן עודה: אתה צודק

עידן רול: ולכן אני מציע לכם, במקום כל הזמן להתנגח במדינה ובמוסדותיה, להירתם למדינה שמגינה עליכם, מספקת לכם את אותה הגנה כמו כל אחד אחר - - -     

איימן עודה: אז אתה חושב שמי שרוצה שלום ושוויון מתנגח עם המדינה?     

עידן רול: אני חושב שיש טעם לפגם – ואני עדין במה שאני אומר – שנבחרי ציבור שמבינים שהציבור שלהם מאוים במהפכה הזאת, עסוקים שוב בלדבר על הסכסוך הישראלי-פלסטיני

עידן רול:  או שאתה פלסטיני או שאתה ישראלי

עידן רול:  ואם אתה ישראלי אז אני חושב שמן הראוי לשמוח שאתה פה - - -     

איימן עודה: הצחקת אותי

איימן עודה:  אני ערבי-פלסטיני אזרח מדינת ישראל

איימן עודה:  מה, אתה לא מבין את הדבר הזה?     

עידן רול: אני אגיד לך מה אני רואה

עידן רול:  אני רואה בן-אדם מאוד פריבילג, שמקבל מושב בבית הנבחרים ומשתמש בפלטפורמה ובחסינות הזאת כל היום כדי לנגח דברים שנראים לו כמובן מאליהם

עידן רול:  לא הביטחון שלך, לא הכלכלה ולא המדע המדהים שיש לנו פה, הם לא מובנים מאליהם

עידן רול:  אני חושב שהגיע הזמן לבחור, להירתם לדבר הזה ולרצות בהצלחה המדינה, וזה כולל גם להילחם על אופייה הדמוקרטי, ששומר גם עליכם, או לעמוד מהצד לקטר ולתקוף

עידן רול:  תרשה לי לא להתחבר לנרטיב שלך

איימן עודה: אז אם אני רואה שאין שוויון וחוק הלאום אינו טוב לכולנו, זה באמת מאיים על המדינה - - - ?     

יפעת שאשא ביטון: זה לא רלוונטי לשיח עכשיו

יפעת שאשא ביטון:  אם לא תהיה פה מדינה אז בכלל לא יהיה - - -     

עידן רול: מה קורה פה בכלל בדיון הזה?     

איימן עודה: טוב, תמשיך, יש לך עוד שתי דקות וחצי

עידן רול: חבל מאוד שאתה מנצל את הפלטפורמה שניתנה לך בדיון שאני מיוזמיו בשביל לדבר על סוגיה אקוטית שהיא הצלת תחום המדע והחדשנות בישראל נוכח הפיכה משטרית ואתה הופך את זה שוב לסוגיה הישראלית-פלסטינית

עידן רול:  אני באמת חושב – ואני אומר את זה גם לחבריך למפלגה, לסיעה, כל הזמן – לא יכול להיות שתדברו מצד אחד על אפרטהייד ועל כל הדברים האיומים שקורים במדינה הזאת, ומצד שני לדבר על זה מתוך פודיום, לדבר על זה כיו"ר ועדה בכנסת

עידן רול:  אי אפשר, אי אפשר

עידן רול:  הנרטיב הזה לא מחזיק מים

איימן עודה: אני חושב שאי אפשר לשתוק על הכיבוש ולדבר על דמוקרטיה

איימן עודה:  מה אתה חושב?     

עידן רול: אני חושב שהגיע הזמן שתרתמו למאבק בהפיכה המשטרתית במקום לבדל את עצמכם ולהפוך את זה שוב לסוגיה של "אכלו לי, שתו לי"

איימן עודה: יש לך שתי דקות, תדבר בבקשה, אני לא אדבר

עידן רול: בקיצור, מערכת המשפט שלנו כריבונית, עצמאית ומוערכת היא אבן יסוד גם בהסתכלות של קהילת המדע הבין-לאומית על איך שדברים מתבצעים פה, על סוגיות של קניין רוחני, על סוגיות של רגולציה ועל העובדה שיש לנו מקום של כבוד בקרב קהילת המדע והמחקר בעולם

עידן רול:  אבל גם במובן הרחב יותר, מדע וחדשנות הולכים יד ביד עם ליברליות, עם פתיחות מחשבתית, עם קבלה של רעיונות חדשים, עם הנכונות לערער על מה שמוכר לנו או לבחון מחדש אמיתות ואקסיומות

עידן רול:  זה לא הולך יד ביד עם דיקטטורה, זה לא הולך יד ביד עם מקום שבו חופש הביטוי מצומצם, זה לא הולך יד ביד במקום שבו כל דבר נהיה פוליטי ואנשים מפחדים לערער על משהו כי זה עלול בסוף לנקום בהם או לחזור אליהם בגלל הדעות שלהם

עידן רול:       לכן, גם במובן הכי מצומצם, אנחנו דנים פה במצב שבו תהיה פגיעה אנושה בקהילה המוערכת, החשובה והיצרנית הזאת, בעלת הערכה ושם עולמי, וגם במובן הרחב יותר

עידן רול:  אנחנו מסתכלים פה על מקום שבו אלה שעזבו את הארץ לא ימהרו לחזור, ואני עבדתי גם עם ScienceAbroad בתפקידי הקודם כסגן שר החוץ, יהיה מאוד קשה להחזיר לפה מוחות

עידן רול:  כבר היום קשה, יהיה עוד יותר קשה עד בלתי אפשרי ויהיה קשה למנוע את המוחות המבריקים הבאים שיחליטו ללכת למקום בו, כולנו יודעים, תנאי השכר טובים יותר גם כך

עידן רול:  אז אני מקווה שהזעקה הזאת של אנשים שמשקיעים שנים – ולוקח הרבה זמן להתמחות ולהתמקצע בתחומים שלכם – הזעקה המקצועית, היצרנית והכלכלית הזאת תישמע והדבר הזה ייעצר

עידן רול:  תודה רבה

איימן עודה: תודה רבה, חבר הכנסת עידן רול

איימן עודה:  פרופ' ישראל אומן, חתן פרס נובל לכלכלה, בבקשה

איימן עודה:  יש לו דעה אחרת לחלוטין, לכן ניתן לו 4 דקות, ולא 3 דקות כמו כולם

ישראל חסון: אני שמעתי כאן הרבה מאוד דברים אך אף אחד לא התייחס לרפורמה המוצעת

ישראל חסון:  מדברים על דמוקרטיה, מדברים על הפיכה משטרית, מדברים על הונגריה ופולין ושירדו מהארץ, אבל אף אחד לא מתייחס לגופה של הרפורמה המוצעת

ישראל חסון:  לגופה של הרפורמה המוצעת, אין כאן שום פחיתות כבוד מהזרוע המשפטית

ישראל חסון:  בית המשפט העליון לקח לעצמו הרבה יותר מדברים משפטיים

ישראל חסון:  הוא לקח לעצמו דברים ערכיים, אידיאולוגיים והוא פוסק בדברים שמוטלים במחלוקת בציבוריות הישראלית

ישראל חסון:       סך הכול מה שרוצים לעשות זה שבמקום שיהיו 11, מתוך 15, שופטים שהם אקטיביסטיים – ובואו נקרא לילד בשמו, בשמאל – בית המשפט יהיה יותר מאוזן

ישראל חסון:  אף אחד לא מדבר על מהות הרפורמה

ישראל חסון:  כולם דיברו על כך שמפחידים את המשקיעים, את הדוקטורנטים, את האורחים בארץ וכל זה, אבל אתם עושים את זה, אתם, המתנגדים, עושים את ההפחדה הזאת

ישראל חסון:  לגופו של עניין, אין שום איום על הדמוקרטיה, להפך

ישראל חסון:  להפך

ישראל חסון:  בית המשפט בצורתו הנוכחית הוא איום על הדמוקרטיה מפני שזה אנשים שאינם נבחרים שמחליטים בדברים שלמעשה מוטלים במחלוקת, בחילוקי דעות לגיטימיים בציבוריות הישראלית

איימן עודה: פרופ' ישראל אומן, במה בית המשפט העליון התנגד לעמדה הממשלתית ב-20 השנים האחרונות?      

ישראל חסון: הוא החליט בכל מיני דברים  - - -     

איימן עודה: תגיד בבקשה, חשוב לנו לשמוע, כולנו אוזן קשבת

ישראל חסון: למשל, הוא הוריד את עמונה - - -     

איימן עודה: אז אדמה פרטית לפלסטינים

איימן עודה:  מה עוד?     

יפעת שאשא ביטון: בית משפט הגן על הפיצוי בהתנתקות של המתיישבים, חשוב להגיד את זה

יפעת שאשא ביטון:  אם לא בית משפט הם לא היו מקבלים כלום

ישראל חסון: במגרון הוא אישר את ההרשעה של בן אוליאל שמבוססת על הודאה - - -     

איימן עודה: טוב, שני הדברים הללו ב-20 השנים האחרונות

איימן עודה:  מה עוד?     

יפעת שאשא ביטון: זה לא הדיון אבל

ישראל חסון: הוא פסק שכשעושים חזנות לימים נוראים צריכים להביא חזנית אישה

ישראל חסון:  כל מיני דברים כאלה שאינם שייכים לבית משפט

ישראל חסון:  בסך הכול רוצים איזון

ישראל חסון:  אבל אף אחד לא דיבר על המהות

איימן עודה: פרופ' אומן, דיברת 4 דקות ומשהו, תסכם בחצי דקה, בבקשה

ישראל חסון: אני סיכמתי, סיימתי

ישראל חסון:  אמרתי שכל הדוברים כאן לא התייחסו למהות הרפורמה, הם מפחידים את העולם

ישראל חסון:  כמו שעשו הכלכלנים, עכשיו באים המדענים ומפחידים את העולם והם מהווים את הסכנה למדע בארץ

ישראל חסון:  הם מדברים על הדמוקרטיה שהיא לא דמוקרטיה והם מפחידים, הם מוציאים

ישראל חסון:  אנשים בחוץ-לארץ לא יודעים מה הולך כאן ואף אחד לא דיבר כאן על המהות של הרפורמה

נירה לאמעי: יש נוסח שפורסם לקריאה ראשונה

איימן עודה: תודה רבה לך, פרופ' אומן

איימן עודה:  חבר הכנסת סימון מושיאשוילי, בבקשה

סימון מושיאשוילי: אני גם מודה לכם שהגעתם

סימון מושיאשוילי:  אני שמח לשמוע דיון, דיון ולא צעקות או צרחות או חסימת כבישים

איימן עודה: הכול דמוקרטי

סימון מושיאשוילי: ויישר כוח, היושב-ראש, על הדיון הזה

סימון מושיאשוילי:  זו לא פעם ראשונה שאני מגיע אליך ואני לא מהמתלהמים

סימון מושיאשוילי:  ראיתי ביום שישי האחרון בידיעות אחרונות טור של עמית סגל – שכולנו יודעים מה העמדות האישיות שלו – שהביא את רקטור אוניברסיטת תל אביב, פרופ' מרק שטייף

סימון מושיאשוילי:  עמית כותב: "רקטור אוניברסיטת תל אביב, מר שטייף, שיגר השבוע אימייל לכמה מחבריו אחרי שגילה כי שבוע הדמוקרטיה הפך לשבוע במעמד צד אחד בלבד", והוא מצטט, "בכאב רב אין אלא להודות בכך שהדיבור על סתימת פיות באקדמיה איננו עלילת דם"

סימון מושיאשוילי:  כך כתב הרקטור שטייף

סימון מושיאשוילי:       "כעבור שעתיים, כשהמייל דלף, נאלץ לשגר ממקום שביו", כך מגדיר סגל, "ההברה שדבריו אינם משקפים את דעתו על המערכת האקדמית בכללותה"

סימון מושיאשוילי:  אני חוזר ומצטט שוב: "בכאב רב אין אלא להודות בכך שהדיבור על סתימת פיות באקדמיה איננו עלילת דם", רקטור אוניברסיטת תל אביב, מרק שטייף

סימון מושיאשוילי:      ממשיך עמית סגל בטור שלו בידיעות מיום שישי האחרון: "הפורמט אומץ גם בפקולטה לרפואה באוניברסיטה העברית, שבה לא הוזמן איש מתומכי המתווה ליום הסבר לסטודנטים על השינויים במערכת המשפט

סימון מושיאשוילי:  סטודנט ששאל נענה ע"י פרופסור בכיר שמצדדי הרפורמה משולים למתנגדי חיסונים שאין להזמינם"

יפעת שאשא ביטון: זו דווקא הייתה האנלוגיה של ביבי לאלה שמתנגדים להפיכה המשטרית

יפעת שאשא ביטון:  הוא העתיק מביבי

סימון מושיאשוילי: אני שומע לא פעם ולא פעמיים "החשש, החשש, החשש"

סימון מושיאשוילי:  אני חושב שכדאי לדון על מנת שבאמת נגיע למהו אותו חשש

דוד ראם: אתה יכול להתייחס לספרייה הלאומית אולי? שם זה לא היה חשש בכלל

סימון מושיאשוילי: לא, הוא לא התייחס לספרייה הלאומית

דוד ראם: לא, אני שואל אותך אם אתה מוכן להתייחס

סימון מושיאשוילי: בעניין הספרייה הלאומית אני יודע שהם חזרו בהם

דוד ראם: היית פה כשדיברתי? אני לא אמרתי לך מילה על הרפורמה המשפטית, אני דיברתי על דברים שקורים ועל דברים שאני חושש שיקרו

דוד ראם:  אחד הדברים שקרו זה הספרייה הלאומית

דוד ראם:  בזכות מלחמה עיקשת זה ירד לעת עתה מהפרק

דוד ראם:  חבל שלא שמעת אותי

עופר כסיף: עם דגש על "לעת עתה"

סימון מושיאשוילי: נכנסתי באמצע דבריך

סימון מושיאשוילי:  אני מציע, מי שרוצה לדבר יכול לדבר

סימון מושיאשוילי:  אני שייך למפלגת ש"ס, אני חבר בסיעה, חבר מפלגה, חבר כנסת מטעם המפלגה

סימון מושיאשוילי:  הראשון שהרים את הכפפה, המתווה של הנשיא, לפני חודש ימים – הנשיא הרצוג הניח מתווה – שבאמת אמר: בואו, חבר'ה, נשב, נדבר נישא וניתן אודות המתווה של הנשיא, זה היה יושב-ראש התנועה דרעי

סימון מושיאשוילי:  מה ששמענו מהצד השני: כן, תעצרו את החקיקה ל-60 יום

יפעת שאשא ביטון: לא נכון

סימון מושיאשוילי: זה גם כן לא היה רציני

יפעת שאשא ביטון:  זה לא נכון

איימן עודה: גם דרעי בעמדה הזו לא מייצג את הקואליציה בכלל

סימון מושיאשוילי: אבל יש לו יד ורגל בקואליציה

יפעת שאשא ביטון: לא משנה, מכבדים את דעתו, הלוואי שהיה מצליח להביא להידברות בזכות הכישורים והיכולות שלו, אבל - - -     

איימן עודה: הוא יסכם ואחר כך את תדברי 3 דקות מלאות

איימן עודה:  בבקשה, תסכם

סימון מושיאשוילי: עוד דבר אחד קטן

סימון מושיאשוילי:  הנשיא הרצוג ז"ל, אביו של הנשיא דהיום, במספר מילים בידיעות אחרונות ב-94': "כאשר הרגשתי לפני שנים מספר כי בית המשפט העליון הולך בדרך עלולה להוביל להתנגשות בין הרשויות עוררתי את הנושא בטקס השבעת שופטים, ציינתי כי אני אומר את דבריי מתוך חרדה עמוקה ודאגה למקומו וכבודו של בית המשפט העליון בחברה שלנו, גוף שאנו גאים בו, ויש במה להתגאות, אולם עלול לבוא היום ושתי הרשויות האחרות תאזורנה עוז ותחלנה להתגונן באמצעות חקיקה נגד פלישה לתחומים עליהם הן מופקדות

סימון מושיאשוילי:  לאן נגיע אזי?"

איימן עודה: תודה רבה לך

איימן עודה:  אני מעריך את זה שאתה מהקואליציה ומגיע ומביע את עמדתך

סימון מושיאשוילי: יש לנו מדינה אחת

סימון מושיאשוילי:  אנחנו לא בורחים, אנחנו לא הולכים, וגם מי שהוציא כסף, ראינו שהפסיד מעט

איימן עודה: תודה, חבר הכנסת מושיאשוילי

איימן עודה:  חברת הכנסת יפעת שאשא ביטון, בבקשה

יפעת שאשא ביטון: תודה רבה, אדוני היושב-ראש

יפעת שאשא ביטון:  במחילה שהתפרצתי לדבריך, פשוט אני כבר באמת לא יכולה להכיל את כל כמות הפייק שנזרקת פה לשולחן, למשכן הזה בכלל, זה לא אתה אישית, אני יודעת שכולם שומעים אחד מהשני ובסוף אנחנו מנהלים דיון בתרבות של איזשהו שקר

יפעת שאשא ביטון:       לגבי העניין של מהות הרפורמה, אני לא חושבת שהתכנסנו כאן בשביל לדון על מהות הרפורמה

יפעת שאשא ביטון:  זו לא ועדת חוקה, חוק ומשפט, אנחנו כולנו מבינים את הרעיונות, אנחנו מדברים על ההשלכות של מה שקורה כאן, ובעיקר על ההשלכות על ההשכלה הגבוהה

יפעת שאשא ביטון:  פותחת רק סוגריים: אם כבר רוצים לדבר על המהות של הרפורמה אז המהות האמיתית התגלתה היום, מה שאני כבר אומרת מספר שבועות, של בואו נדחה את הבחירות כי הרי לשם זה מכוון

יפעת שאשא ביטון:  כשאמרתי את זה חשבו שזה מופרך אז אנחנו כבר יודעים שזה לא מופרך

יפעת שאשא ביטון:      ההשפעה של זה על ההשכלה הגבוהה היא בכך שהמחקר שלנו מושתת, בגלל המשאבים המוגבלים שמדינת ישראל שמה בהשכלה הגבוהה – היא שמה אמנם 15 מיליארד שקלים, יש תוכנית שש-שנתית, ועדיין כולנו יודעים שאי אפשר לבנות, לא את המחקר ולא את התחום האקדמי, על מה שמתקצבת מדינת ישראל – יש הרבה מאוד שיתופי פעולה עם חוקרים בעולם, עם מוסדות בעולם, וברגע שאלה סוגרים בפנינו את הדלת, המשמעות היא חד-חד משמעית פגיעה במחקר, בפיתוח באקדמיה במדינת ישראל

יפעת שאשא ביטון:       אני חזרתי ממשלחת של הכנסת בבחריין, פגשתי נציגים מ-140 מדינות ואני מוכרחה לומר לכם בכאב, כולם חרדים ממה שקורה כאן

יפעת שאשא ביטון:  כולם שואלים הרבה מאוד שאלות, כולם שמים בסימן שאלה את המשך שיתופי הפעולה בכל מיני תחומים במדינת ישראל

יפעת שאשא ביטון:  אני חושבת שהדבר הזה צריך להדאיג את כולנו, אדוני יושב-הראש, זה לא ערבים ויהודים, ולא מה יש ברזי הרפורמה, אלא איזה השלכות יש לתהליך שקורה עכשיו לא רק על החוקרים במדינת ישראל מבחינת המחקר שמתקיים במדינת ישראל אלא על החוקרים במדינת ישראל מבחינת המשמעות של שיתופי הפעולה שיש לנו בעולם

יפעת שאשא ביטון:       בריחת מוחות שתהיה כאן

יפעת שאשא ביטון:  אנחנו רוצים להביא, בסוף אנחנו נמצא מציאות אחרת, שיש בריחה של מוחות, הפיתוח שלנו יהיה בסכנה, ועוד כמובן כל הנושא של המדינה והמשטר, שעל זה לא צריך להכביר כי אני מבינה שהדבר הזה כבר עלה

יפעת שאשא ביטון:       לכן מה שאני מציעה זה שאנחנו נפנה גם למשרד החינוך וגם בכלל לכל מי שמוביל את כל התהליך הזה ונשים על סדר-יומה של הכנסת את הנושא של הפגיעה באקדמיה במדינת ישראל

יפעת שאשא ביטון:  אגב, הפגיעה באקדמיה זה גם פגיעה ברפואה, זו פגיעה בחינוך, זו פגיעה בכלכלה

יפעת שאשא ביטון:  המשמעות של פגיעה באקדמיה זה הרבה מאוד אדוות שקשורות בחיי היום-יום של האזרחים במדינת ישראל, ולכן לנסות לצייר את זה כאיזשהו משהו של אליטיסטים, של פריבילגים, של אנשי שמאל, של כל מיני דברים שאני שומעת כשאני באה ומדברת על הפגיעה האנושה באקדמיה, זה לא שם, חברים

איימן עודה: טוב, את לא מהפריבילגים, את באת מהמקום הרחוק ביותר

יפעת שאשא ביטון: עכשיו אני דווקא נחשבת מהפריבילגים כי אני מתנגדת לרפורמה

איימן עודה: לא, את מהשחורים, כמונו

יפעת שאשא ביטון: אני חושבת שבאמת נוצרה פה איזושהי תופעה תרבותית לא בריאה

יפעת שאשא ביטון:  צריך להבין שהסיפור של אקדמיה זה לא המל"ג, זה לא עוד איזשהו חלק של משרד שהוציאו ונתנו את זה כפרס תנחומים באחת מחלוקות התיקים, מדובר כאן על השפעה משמעותית על אזרחי מדינת ישראל בהרבה מאוד תחומי חיים וצריך שזה יישב חזק חזק על השולחן הכנסת

יפעת שאשא ביטון:  תודה ואני מתנצלת שאני צריכה לצאת, יש לי ישיבת סיעה

איימן עודה: תודה רבה, חברת הכנסת יפעת שאשא ביטון

איימן עודה:  פרופ' אורי אשרי, הפקולטה למדעי החיים ובית הספר סגול למדעי המוח, אוניברסיטת תל אביב, בבקשה

אורי אריאל: תודה רבה

אורי אריאל:  כבוד היושב-ראש, חברות וחברי כנסת, חברי ועדה נכבדים, אני רוצה לחלוק אתכם היום מידע על מצבה המעולה של מדינת ישראל בתחומי המדעים והטכנולוגיה, להסביר מה איפשר זאת וכיצד זה ייפגע באבחה אחת אם וכאשר יעברו מהלכי החקיקה

אורי אריאל:  מדע פורץ דרך מתבסס על שלושה מרכיבים: אנשים מצוינים, חופש אקדמי והרבה כסף

אורי אריאל:  כל הגורמים האלה נמצאים כעת בסכנה אמיתית

אורי אריאל:       המשאב המרכזי, כמו שאנחנו מכירים, של מדינת ישראל, ואולי היחיד, הוא ההון האנושי

אורי אריאל:  המדענים בישראל הם הטובים בעולם ביצירתיות, בתעוזה, בחשיבה, ביכולת לגייס כספים, זה ונכון הן לאקדמיה והן לתעשייה

אורי אריאל:  לשמחתנו, האקדמיה והתעשייה בינתיים מצליחות להחזיר הביתה את החוקרים ולשמר את טובי המדענים, אבל זה מתחיל להשתנות

אורי אריאל:  השינויים הפוליטיים שימנעו חופש אקדמי, יפגעו במעמדה של האקדמיה, משפיעים ישירות על ההון האנושי בצורה קיצונית מאוד, וכפי ששמענו מהסקר שפרופ' איתי הלוי מהאקדמיה הציג, מאוד מאוד חמור

אורי אריאל:       לצערי, זה לא רק סקר, במסדרונות בשיחות פתוחות זה כבר קורה, חברי סגל בוחנים אפשרויות מקצועיות לעבור לחו"ל

אורי אריאל:  ברור לכולם שברגע שתושלם החקיקה של חוקי ההפיכה מאות חברי סגל ייצאו ממדינת ישראל

אורי אריאל:  מה יקרה? הם ייצאו עם הידע, עם החשיבה היצירתית, עם הפטנטים העתידיים, עם רוח המחקר החופשית וסופה של האקדמיה כמנוע צמיחה של המשק יגיע מהר משחושבים

אורי אריאל:       בנוסף, גם החוקרים הצעירים שאמורים לחזור למדינה, כמה מאות כל שנה, עצרו את תהליך החזרה, כפי ששמענו מקודמיי, וחברי סגל שקיבלו משרות ביטלו את חזרתם בעקבות חוסר היציבות, החשש מפגיעה בדמוקרטיה וחופש הביטוי

אורי אריאל:  צריך להבין שהסיבות שמחזירות את המדענים לארץ הן המשפחה, החברים, ציונות, הרצון לחנך את דור העתיד

אורי אריאל:  אלה הסיבות שהחזירו אותי ואת משפחתי

אורי אריאל:  מנגד, הפיתוי להישאר בחו"ל הוא עצום – משכורות טובות יותר, איכות חיים גבוהה יותר, תשתיות מתקדמות, כספים גבוהים יותר למחקר, וכל אלה מהווים פיתוי להישאר במוסד מוביל בחו"ל, ולכן המצב הלא ברור כבר גורר עצירת חזרתם

אורי אריאל:      אני רוצה להתייחס לפגיעה הצפויה בחופש האקדמי

אורי אריאל:  המבנה הייחודי של האקדמיה בישראל מאפשר חופש אקדמי, עצמאות מחשבתית ומחקרית

אורי אריאל:  ההערכה לה זוכים החוקרים בישראל ע"י העמיתים בחו"ל מאפשרת את שיתוף הפעולה עם טובי המרכזים בעולם ובהתאם מביאה להצלחה מדעית ופריצת דרך

אורי אריאל:  פוליטיזציה של האקדמיה, וספציפית מינויים פוליטיים של בכירים והכנסת מדדים שאינם מקצועיים להחלטות, יפגעו באופן בלתי הפיך בליבה של המצוינות המחקרית, במקצועיות, בחופש האקדמי ובשיתופי הפעולה המחקריים עם חו"ל, ואנחנו יודעים שאקדמיה הנשלטת ע"י גורמים פוליטיים איננה יצירתית, איננה תחרותית ואיננה מכניסה כספים

אורי אריאל:       אני רוצה להתייחס לפן הכספי שכבר נפגע - - -     

איימן עודה: נא לקצר

אורי אריאל: מאה אחוז

אורי אריאל:  אני רוצה לחלוק מספר נתונים על כספים שמגיעים מחו"ל

אורי אריאל:  האוניברסיטאות בישראל מגייסות למעלה מ-200 מיליון דולר בשנה

אורי אריאל:  רוב הכספים – כ-130 מיליון דולר – מגיעים מהקרנות האירופאיות, וכמו ששמענו, השינויים שמתרחשים בהונגריה, שהתרחשו עקב שינויים קלים במערכת המשפטית, עצרו את הכספים שמגיעים לכך

אורי אריאל:  לכן אסור שאפילו שופט אחד מהשופטים של בית המשפט יהיה מינוי פוליטי, כפי שיש ניסיון בימים אלה למנות שופטים בישראל

אורי אריאל:  אני חושב שהאקדמיה בישראל היא לא רק האקדמיה לחוד, היא האקדמיה, היא בתי החולים, היא התעשייה, ופגיעה באקדמיה זו פגיעה אנושה בתעשייה, בכלכלה, ברווחה ובבריאות של כל תושבי מדינת ישראל

איימן עודה: דברים חשובים מאוד מאוד, פרופ' אשרי

איימן עודה:  חבר הכנסת עופר כסיף, בבקשה

עופר כסיף: שלום לכולם

עופר כסיף:  תודה לחברי, חבר הכנסת איימן עודה, על הדיון החשוב הזה

עופר כסיף:  אני רואה פה הרבה פרצופים מוכרים וחברים טובים גם, אז מזל שיש את הדיון גם מהבחינה הזאת, שאפשר לראותכם

עופר כסיף:  עם תמיר אני לא מצליח לקבוע קפה אפילו אז טוב שהוא פה, וסיגל, עודד ואחרים

עופר כסיף:  ברוכים הבאים

עופר כסיף:      אני רוצה לומר כמה דברים: דבר ראשון, הסכנה בהפיכה המשטרתית – וזה הביטוי הנכון, ואני חושב שכאן פרופ' אומן, איך לומר, פספס קצת – היא שהממשלה תהפוך לכל יכולה

עופר כסיף:  וכשהיא תהיה כל יכולה, כי היא מחסלת את מערכת המשפט – אני יושב בוועדת חוקה ורואה אל מול עיניי על בסיס יומיומי כמעט את חיסול מערכת המשפט, אפילו לא של עצמאותה אלא ככזו, פשוט חיסול מערכת המשפט ויצירת משטר שיש בו רק רשות אחת – אנחנו יודעים איך זה מוגדר, קוראים לזה משטר דיקטטורי בשפה היומיומית, או משטר טוטליטרי או אוטוריטרי, תלוי, בשפה המקצועית

עופר כסיף:  לשם זה מכוון

עופר כסיף:       אנחנו יודעים לא רק מההיסטוריה, אנחנו יודעים גם ורואים שהאקדמיה היא על הכוונת

עופר כסיף:  אחד מהדברים הראשונים שייעשו, אם חס וחלילה ההפיכה הזאת תצליח, זה למשל לשנות, אם לא לבטל, את סעיף 15 לחוק המועצה להשכלה גבוהה, שהוא בעצם הסעיף שעל בסיסו יש עצמאות למערכת

עופר כסיף:  הם יעשו את זה

עופר כסיף:       דבר נוסף שמאד חשוב לציין הוא שאחת מ"ההצדקות" שנותנות הקואליציה והממשלה במאבקן נגד מערכת המשפט זה שאין איזון במערכת המשפט, הטענה שהיא הומוגנית, שהיא שמאלנית – גם שמענו את זה פה – כל זה קשקוש

עופר כסיף:  יש לי המון ביקורת על מערכת המשפט, המון, ובעד רפורמה – זו לא רפורמה, זה חורבן

עופר כסיף:       אותו דבר הם אומרים במשך שנים על האקדמיה

עופר כסיף:  בדיוק אותו דבר– שהיא שמאלנית, שהיא מוטה, שמרצים סותמים את הפה לסטודנטים ימניים, שהסילבוסים מוטים, כל זה קשקוש אבל עדיין משתמשים בזה

עופר כסיף:  והארגון הנאלח הזה, "אם תרצו", שכבר נקבע ע"י בית המשפט בירושלים שזה ארגון פשיסטי, ובניגוד למה שאומרים כל מיני תומכי "אם תרצו", בית המשפט העליון לא הפך את זה, הוא לא הפך את זה, הוא אמר שבית המשפט המחוזי לא היה צריך להתערב

עופר כסיף:  הוא לא הפך את זה

עופר כסיף:  הם היום שולטים

עופר כסיף:  באוניברסיטת בן גוריון הייתה תקופה – אני מקווה שכבר לא – שהתנדבות בארגון הזה זיכתה בשתי נקודות זכות

עופר כסיף:       אני חייב להגיד אבל עוד דבר

עופר כסיף:  אמרה פה קודם ד"ר ברדה שזה לא התחיל עכשיו אבל זה צובר תאוצה

עופר כסיף:  שמעתי קודם את חברת הכנסת שאשא ביטון, והאמת שחבל שהיא יצאה, ניסיתי באמת לחשוב אם אני שומע נכון, הרי כבר היה מקרה של שר חינוך ששלל פרס ישראל מחברי, פרופ' עודד גולדרייך, בגלל עמדה פוליטית, וחברת הכנסת שאשא ביטון - - -     

איימן עודה: מי הוא שר החינוך הזה?     

עופר כסיף: כן, היום הוא משמש כשר ביטחון שעדיין לא ענה לכמה פניות שלי בעניינים אחרים

איימן עודה: אני חושב שהיא השתתפה בעמדה הזו

עופר כסיף: בדיוק, חברת הכנסת שאשא ביטון, כשנכנסה לתפקיד שרת החינוך החליטה לאמץ את ההחלטה של חבר מועצת גלנט ולשלול מפרופ' גולדרייך את הפרס, אז על איזה חופש אקדמי היא מעזה לדבר אחרי שהיא עשתה כזה דבר?     

איימן עודה: הערה חשובה

עופר כסיף: קוראים לזה במילה אחת צביעות

עופר כסיף:  והדבר האחרון באמת – הוא גם יצא אבל אני מציע לחבר הכנסת עידן רול, כשאמר שפלסטינים צריכים להחליט אם הם פלסטינים או ישראלים, שיקרא את כתב הסובלנות של הקיסר יוזף השני שאמר על היהודים אותו הדבר בדיוק ושיקרא מה אמר חבר האספה הלאומית בצרפת שלאחר המהפכה קלרמונט טונר על היהודים

עופר כסיף:  המשפט הידוע הוא "ליהודים כאינדיבידואליים הכול, ליהודים כקהילה כלום"

עופר כסיף:  אז אם הוא חושב שהם צדקו, כנראה שיש פה בעיה שהיא חורגת מעבר לעניין הספציפי של המעמד הפלסטיני בישראל

איימן עודה: תודה רבה לך, חבר הכנסת עופר כסיף

איימן עודה:  ד"ר סיגל רון, חברת סגל, המכללה האקדמית ספיר, בבקשה

איימן עודה:  ברוכים הבאים והבאות מהמכללה

סיגל רון: תודה רבה

סיגל רון:  צהריים טובים לכולם

סיגל רון:  אני מודה לך, אדוני היושב-ראש, כי גם אני וגם הקולקטיב שאני מייצגת, הקולקטיב המזרחי אזרחי, שותפים לעמדה שאתה הצגת בהתחלה שאנחנו חייבים להתנגד לחקיקה הנוכחית אבל גם אסור לנו לחזור לסדר הישן, ובמובן הזה אני לא בטוחה שהעמיתים שלי כאן מהאקדמיה יאהבו בדיוק את כל הדברים שאני אומרת

סיגל רון:       אני סוציולוגית, אני חוקרת סוגיות של אי-שוויון בישראל, אחראית לספר "מגוונים את מגדל השן", על דור ראשון להשכלה אקדמית, שכתבו פה הרבה בוגרים מזרחים וערבים

סיגל רון:  אני מבקשת להתייחס לקשר שבין הפגיעה באקדמיה והפגיעה באוכלוסיות המוחלשות, אלה שחיות בפריפריה, כי הרטוריקה של כל החקיקה, ההפיכה הנוכחית, היא שהיא נעשית בעצם בשם המוחלשים, בעיקר בשם מזרחים, זו רטוריקה שקרית, זו הטעיה

סיגל רון:       כשאנחנו מסתכלים על התוכניות בתחום ההשכלה הגבוהה אנחנו רואים שהתוכניות האלה פוגעות באוכלוסייה בפריפריה, פוגעות בגיוון באקדמיה, וכתוצאה מכך גם פוגעות במחקר האקדמי

סיגל רון:  כמו שאמרו חבריי לפניי, התוכניות האלה רק מעמיקות ומאיצות תהליכים שכבר מתקיימים בתוך האקדמיה הישראלית ואני אתייחס לשתיים: על הפיכת המכללות הציבוריות למכוונות לשוק העבודה ועל צמצום התקציבים למכללות בפריפריה

סיגל רון:       אז קודם כל, רוב הסטודנטים היום לתואר ראשון לומדים במכללות

סיגל רון:  סטודנטים מהפריפריה, מזרחים, ערבים – אצלנו לומדות סטודנטיות בדואיות מכפרים בלתי מוכרים – אלה מגיעים למכללות שנמצאות בפריפריה

סיגל רון:  הרעיון הזה שהמכללות הציבוריות יהיו מכוונות לשוק העבודה ומדברים אתנו על השכלה עודפת ולהכווין אותם למקצועות טכנולוגיים, כאלה שיהיה להם ביקוש בשוק העבודה, בעצם עושים הסללה

סיגל רון:  אם את ההורים שלנו הסלילו בתיכון למכונאות רכב, לספרות, לקוסמטיקה וכו', אז היום עושים את ההסללה הזו במערכת ההשכלה הגבוהה

סיגל רון:  מדוע לילדים בפריפריה, לילדים שלנו, הדור הבא, לא מגיע ללמוד פילוסופיה, היסטוריה, סוציולוגיה ולהפוך ואחר כך להיות לחוקרים, למנהיגים ולמובילים? זה ברמה האישית פגיעה קודם כל

איימן עודה: עכשיו יבוא יישוב פריבילגי ויגיד לך: מה הקשר?     

סיגל רון: אני אסביר מה הקשר

איימן עודה: אני מסכים איתך מאוד

סיגל רון: אני אסביר מה הקשר למחקר

סיגל רון:  אנחנו יודעים שמחקר איכותי זה מחקר ששומעים בו קולות מגוונים - - -     

דוד ראם: אני חושב שהוא שואל מה הקשר לנושא של הישיבה היום

דוד ראם:  אני צודק, איימן?     

איימן עודה: לא, אני מתחבר למה שהיא אומרת, אני מתחבר כי הכאב של כל מיני קבוצות – אתה לא יכול לדבר גבוהה-גבוהה ולפסוח מעל הכאב הישיר של כל מיני קבוצות

איימן עודה:  לכן אני מקשיב לה ממש בכל רמ"ח איבריי

סיגל רון: תודה רבה

סיגל רון:  איך זה פוגע במחקר? מחקר אקדמי, אנחנו יודעים את זה, מגיע מזה שיש אנשים מגוונים, בעולם העסקים כבר הבינו את זה, ש-diversity מקדם את עולם העסקים

סיגל רון:  כשנכנסו נשים לתוך המחקר האקדמי קיבלנו מחקר אקדמי טוב יותר, יצירתי יותר

סיגל רון:  כאשר נכנסות אוכלוסיות שהיו עד עכשיו מודרות הן מביאות את נקודת המבט שלהן, את החיים המורכבים שלהן, ולכן הן יכולות גם להציע פתרונות שהם יותר יצירתיים

סיגל רון:  אנחנו צריכים את הגיוון הזה בתוך ההשכלה הגבוהה

סיגל רון:       ולכן, ההסללה הזו במכללות, ההפחתה של התקציבים – והשר סמוטריץ' כבר הודיע על הפחתה של התקציבים למכללות בפריפריה, שקודם כל יפגעו בסטודנטים שלנו – כל אלה גורמים נזק לא רק ברמת האינדיבידואליים, אלא הם יפגעו במחקר היצירתי, יפגעו בפיתוח ההון האנושי, שזו בעצם הייתה התקווה שלנו כאן

סיגל רון:  תודה

איימן עודה: תודה רבה לך

איימן עודה:  פרופ' תימור מלמד, סגן רקטור לענייני הוראה, אוניברסיטת בן גוריון, בבקשה

איימן עודה:  אני רוצה להגיד לך שאנחנו מאוד מזדהים עם העמדה של האוניברסיטה מאתמול

איימן עודה:  יישר כוח

איימן עודה:  אני מקווה שזה ישליך על כל האוניברסיטאות האחרות במדינה

תימור מלמד: תודה רבה על הזכות להופיע פה

תימור מלמד:  כאמור, אתמול נערך דיון בסנאט של אוניברסיטת בן גוריון תחת הכותרת של השבתת המוסדות להשכלה גבוהה עקב הצעות החוק של מה שמכונה הרפורמה המשפטית

תימור מלמד:  הדיון הזה נעשה תחת ההכרה שמשטרים מעין אלה, שאליהם חותרת הממשלה, נוטים לפגיעה בשורה של חירויות אזרחיות, אבל מעט נותנים את הדעת על החירות המהותית והחשובה מכולן מבחינת ההשפעה שלה על הכלכלה, הביטחון ואיכות החיים של כלל תושבי המדינה, ואני כמובן מדבר על הפגיעה בחופש האקדמי

תימור מלמד:      החופש האקדמי הוא הזכות של כל מדען וחוקר לבחור את נושא המחקר שלו ולהגיע לכל מסקנה אליה מובילה אותו השיטה המדעית

תימור מלמד:  המשפט הפשוט הזה – ויסלחו לי כל הפוליטיקאים פה – קידם את האנושות יותר מכל רעיון אחר שהגה המין האנושי

תימור מלמד:  בזכותו יש לנו חקלאות מודרנית שמאכילה את כל תושבי כדור הארץ, בזכותו יש לנו רפואה מודרנית שמאריכה את תוחלת החיים ואת איכות החיים של כולנו, ובאספקט הישראלי, המחקרים וההוראה האקדמית הם המנוע העיקרי של הכלכלה ויש להם בסיס חשוב ביותר לביטחון מדינת ישראל

תימור מלמד:       ברגע שיקודמו חוקים והחלטות שפוגעות בחופש האקדמי ובעצמאות המחקר, שכבה גדולה של חוקרים יעזבו את הארץ וימשיכו את התרומה שלהם במקומות שונים בעולם, במיוחד הדור הצעיר שעליו מושתת כל העתיד של מדינת ישראל, והדור שאמור להגיע לפה, שכבר עכשיו, כל אחד שאנחנו פונים אליו במטרה להגיע לפה אומר לנו: האם יש בכלל טעם להגיע לפה? זה תהליך ודאי שקרה בכל המקומות שבהם הייתה התערבות ממשלתית באקדמיה, בכל אחת מהמדינות האלה, מיד עם התחלת ההתערבות חלה ירידה דרמטית בדירוגי האוניברסיטאות המקובלים

תימור מלמד:  ומה שהכי חשוב בהקשר הזה – זה תהליך בלתי הפיך ומהיר

תימור מלמד:  ברגע שדבר כזה קורה אף אחד לא יחזור

תימור מלמד:  ברגע שחוקר מצא לעצמו אוניברסיטה בחו"ל עם התקציבים העדיפים שהם נותנים שם, עם תנאי המחקר העדיפים שהם נותנים שם, לא חוזרים לפה

תימור מלמד:       התהליך הזה כבר התחיל

תימור מלמד:  כבר אחד מהמועמדים של שר החינוך יואב קיש למל"ג הוא לא פחות ולא יותר, פרופ' גדעון ספיר, מראשי פורום קהלת

תימור מלמד:  יש עוד הצעת חוק, אני לא יודע כולכם מכירים שאומרת שחבר סגל שיעשה את החטא הגדול ויניף פעמיים את דגל הרשות הפלסטינית לא יוכל לשמש כחבר סגל באף מוסד במדינת ישראל, שפירוש הדבר גירוש ממדינת ישראל לכל מדען

תימור מלמד:  זה ימשיך עד לכיבוש ודיכוי של ההשכלה הגבוהה על כל מרכיביה

תימור מלמד:       לאור ההכרה בתהליך הזה והשלכותיו על אזרחי המדינה, הסנאט של אוניברסיטת בן גוריון יצא אתמול בקריאה נרגשת לוועד ראשי האוניברסיטאות

תימור מלמד:  רבותיי, תם הזמן להצהרות

תימור מלמד:  המצב הנוכחי מחייב פעולה ברורה להצלת האקדמיה בישראל

תימור מלמד:  זה הזמן להבין שהאחריות שבאה עם תפקיד של נשיא אוניברסיטה מחייבת להפגין מנהיגות ואומץ בהגנה על מוסדות להשכלה גבוהה

תימור מלמד:  אתם חייבים לעשות כל שביכולתכם למנוע את הרס האקדמיה

תימור מלמד:  אתם, נשיאי האוניברסיטאות, חייבים ליצור את התנאים לחברי הסגל ולסטודנטים לצאת למאבק ואתם חייבים להשבית את המוסדות להשכלה גבוהה עד שגזירות השמד על האקדמיה האלה ייעלמו מן העולם

תימור מלמד:  תודה רבה

איימן עודה: פרופ' מלמד, מבחינתי מה שאמרת בסוף זה הסיכום של הישיבה הזו

איימן עודה:  הרבה הערכה

איימן עודה:  מנכ"ל משרד החדשנות, המדע וטכנולוגיה, גדי אריאלי, בבקשה

גדי אריאלי: אני רוצה להתייחס לדברים המקצועיים

גדי אריאלי:  מכיוון שלא הצטערתי אף פעם על מה שלא אמרתי אז אני לא אתייחס לחלק מהדברים שיש להם ממשקים פוליטיים פה

גדי אריאלי:  כבר ביום חמישי, מרגע שיצאו ההודעות הראשונות על המשבר של הבנקים בארצות הברית, השר אופיר אקוניס, ביחד עם ראש הממשלה בנימין נתניהו, כינסו התייעצויות והחליטו להיות עם היד על הדופק כדי לנסות ולמצוא כמה שיותר כלים על מנת להתמודד עם המשבר שהיה צפוי להיות

גדי אריאלי:  מרגע שהממשל בארצות הברית לקח על עצמו לכסות את ההפסדים ואת ההתמוטטות של הבנקים אז קצת ירד הפרופיל מזה

איימן עודה: מה הקשר בין זה לבין הדיון שקבענו?     

גדי אריאלי: זה רק על הדרך כי אני באתי לדבר מבחינה מקצועית, אני לא, כמו חלק מהאנשים פה, לוקח צד פוליטי

גדי אריאלי:  השר אופיר אקוניס – יש לי פה רשימה של 20 שגרירויות, אמנם לא 140 כפי שהוזכר פה ע"י מישהו אחר – נפגש במשך החודש וחצי-חודשיים האחרונים עם למעלה מ-20 שגרירים וראשי מדינות ומאף אחד, מאף אחד, לא נשמע הנושא של הרפורמה

גדי אריאלי:  זה מתחיל משגריר ארצות הברית, ספרד, האמירויות, הודו, יוון, אוסטריה וכהנה

גדי אריאלי:  אני לא רוצה להלאות את האנשים בשמות האלה

איימן עודה: אבל ביידן בעצמו דיבר עם נשיא המדינה, ואתה אומר שעכשיו גם השר אקוניס, על הרפורמה

גדי אריאלי: השר אקוניס שם לנגד עיניו את חיזוק היחסים הבין-לאומיים של ישראל, ויושבים פה שני אנשים מכובדים, פרופ' לביא - - -     

איימן עודה: כמו שארצות הברית היא לא הדוגמה של דמוקרטיה עם עמים אחרים

גדי אריאלי: אני באתי על הצד המקצועי אז אני רוצה להגיד רק שגם עכשיו הוא חוזר מיוון, משיתופי פעולה עם יוון, ואנחנו שמו לנגד עיננו גם בנושא התקציב – אני אישית, רק אחרי שבועיים שהייתי בתפקיד, נלחמתי על התקציב של משרד המדע, הטכנולוגיה והחדשנות והעלינו אותו במעל ל-100 מיליון שקל

גדי אריאלי:  לגבי הנושא של תמיכה במחקרים היישומים, שהעלו פה כל מיני דוברים, אנחנו הגדלנו בכמעט 50-60 מיליון שקלים את המחקרים היישומיים באקדמיה לשנה הקרובה, ובכל שנה זה יעלה, כך שאנחנו רואים לנגד עינינו את חשיבות האקדמיה ואין לנו שום עניין לפגוע בנושא הזה

גדי אריאלי:       דבר נוסף, אני חושב שלחיבור בין ההייטק והמדע אין גבולות פוליטיים

גדי אריאלי:  אני חושב שטוב נעשה אם אנחנו נשמור על הקטע הזה יותר סטרילי

גדי אריאלי:  אני חושב שלהכניס לתווך את הנושא של הרפורמה משפטית, או איך שקוראים לזה, כל אחד בדרכו, זה מיותר

גדי אריאלי:  יש לנו כל יום, כל יום, פניות ממספר מדינות לחזק את הקשרים, וגם בשבוע הקרוב, עם הודו, מרוקו ועוד מדינות

גדי אריאלי:  אנחנו הולכים לחזק את הקשרים בנושא מחקרים בנושאי מים, הגנת הסביבה, שינויי אקלים בעולם, ואני חושב שכך נמשיך

גדי אריאלי:  אני מודה גם לפרופ' לביא - - -     

איימן עודה: עם מודי בהודו ועם אורבן אני חושב שיש סיכוי

גדי אריאלי: אני לא רוצה שוב לגעת בקטע הפוליטי, למרות שזה מגרד לי מאוד

גדי אריאלי:  אני הייתי למעלה מ-10 שנים מנכ"ל הליכוד והייתי שמח להגיד את דעתי, אבל שוב, מכיוון שלא הצטערתי על מה שלא אמרתי אני אשתוק

גדי אריאלי:  בהצלחה לכולם

איימן עודה: בשם הוועדה תעביר לכבוד השר ששתיקתו רועמת וזה שהוא שותק לא אומר שאנחנו לא רואים אותו, אנחנו רואים אותו

גדי אריאלי: הוא לא שותק, בכל הזדמנות הוא מדבר

גדי אריאלי:  היינו בישיבה עם התאחדות התעשיינים, ישבנו למעלה מ-20-30 חברות הייטק ואף אחד מהן לא עלתה את הנושא של הרפורמה

גדי אריאלי:  כולם בחנו וביקשו שנסביר איזה כלים עומדים לרשותם

איימן עודה: תודה רבה, גדי

איימן עודה:  עו"ד אורלי הראל, בבקשה

אורי אריאל: שלום לכולם, שמי אורלי הראל, מנכ"לית ומייסדת חברת סטארט-אפ המתמחה בפיתוח בינה מלאכותית לתחום הבריאות

אורי אריאל:  נבחרתי ע"י ארגון הסחר האירופי בשנת 2021 כאחת מהנשים המובילות בתחום הטכנולוגיה ואני משמשת כשגרירה של מכון היצוא הישראלי

אורי אריאל:       אני בטח לא אפתיע אתכם אם אומר לכם שהתקופה האחרונה הציבה אותנו, היזמים והיזמיות בארץ, בעין הסערה

אורי אריאל:  משקיעים, שותפים ולקוחות בחו"ל מודעים למשבר שרוחש וגועש בישראל ומביעים חששות עמוקים בקשר ליציבותה של המדינה ובקשר ליכולתה של מערכת המשפט להגן על זכויותיהם הכלכליות בעתיד

אורי אריאל:  האם אתם הייתם משקיעים את כספיכם במדינה תחת הפיכה משטרתית ולמול תסיסה אזרחית?     בחודשיים האחרונים אני מופיעה ומדברת בפני פורומים שונים, רבים טוענים שאנחנו רואים שחורות ולכן החלטתי בדבריי הפעם דווקא להתייחס לדוגמאות יותר קונקרטיות הקשורות לוועדה זו

אורי אריאל:  בחודשים האחרונים החברה שבראשה אני עומדת עתידה להגיש בקשה לגרנט האירופי הורייזן

אורי אריאל:  האמור באחת מהגרנטים החשובים שמחלק מדי שנה מאות מיליוני יורו לטובת פיתוחים טכנולוגיים ולמען קידום חדשנות

אורי אריאל:  חברות ישראליות רבות זכו בגרנט והוא בהחלט היווה ומהווה קטליזטור של ממש בהצלחתן בשוק הבין-לאומי

אורי אריאל:       נושא החקיקה שעומדת על הפרק כבר עלה באופן מפורש בפרלמנט האירופי ואין לי ספק שיהיו לכך לקח השלכות על סיכויין של חברות ישראליות לזכות בגרנט המיוחל, לרבות החברה שלי

אורי אריאל:  הדברים נכונים ביתר שאת לגבי גרנטים אירופים במסגרות של קונסורציום, קרי גרנטים המוגשים כשיתופי פעולה של מוסדות וסטארט-אפים ישראלים עם מוסדות אירופיים

אורי אריאל:       הסדקים בתפיסה של ישראל כמדינה דמוקרטית ליברלית כבר נותנים אותותיהם הלכה למעשה ועלולים ליצור סלידה משיתוף פעולה עם חברות ישראליות

אורי אריאל:  ברמת המאקרו, יזמים רבים בוחנים את האפשרות להעביר את ה-IP לחו"ל ולפתוח חברות מחוץ לישראל

אורי אריאל:  הפגיעה איננה רק במגזר ההייטק

אורי אריאל:  גלי ההדף יגיעו במהרה למעגלי המשנה, אשר מעניקים שירותים ותומכים בחברות הטכנולוגיות ומשם הדרך לכיס שכל אחד ואחת מאזרחי המדינה מהירה מאוד

אורי אריאל:       אנו פונים לכלל חברי הקואליציה, גלו אחריות אישית

אורי אריאל:  נבחרתם לשרת את כלל אזרחי ישראל והאחריות על עתידה של ישראל בראש ובראשונה מוטלת עליכם

אורי אריאל:  לסיום, הבאתי לחברי הקואליציה נקניק סלמי לארוחת הצהריים מאחר שהתיקון האחרון שרוטמן הציע הוא רק שלב ראשון בפוליטיזציה של בתי המשפט ושליטה מוחלטת של הקואליציה ובדרך למהפכה משטרתית מוחלטת

אורי אריאל:  מגיע למדינת ישראל שופטים ולא שפוטים

אורי אריאל:  תודה

איימן עודה: תודה רבה לך, עו"ד הראל

איימן עודה:  ד"ר מיכל צור שלו, בבקשה

מיכל צור שלו: אני פה בשני כובעים – אני גם יזמית הייטק, הקמתי שלוש, אחת שנרכשה יחד עם ראש הממשלה לשעבר-לשעבר נפתלי בנט ואחת שעכשיו הנפיקה בשם קלטורה, ואני גם חברה במועצה הלאומית למחקר ופיתוח

מיכל צור שלו:  חילקתי לכם פה נייר עם נתונים לגבי חשיבות מגזר ההייטק, נראה לי שבשבועות האחרונים כולם כבר נחשפו לנתונים האלה, שיותר משליש מהכנסות המדינה מגיעות במגזר ההייטק, יותר מ-65% מהמס הפרטני מגיע ממגזר ההייטק, ויותר מחצי מהיצוא של מדינת ישראל נשען על ההייטק

מיכל צור שלו:      ההייטק נשען בסוף על שני דברים: הוא נשען על השקעות, ש-90% מהן מגיעות מהמגזר העסקי, והוא נשען על הון אנושי

מיכל צור שלו:  הון אנושי נשען בצורה מאוד משמעותית על האקדמיה

מיכל צור שלו:  לקראת הדיון פה – שכן לקחנו אותו ברצינות במטה ההייטק – הוצאנו סקר לחברות ההייטק כדי להבין עד כמה באמת החברות נשענות על האקדמיה בארץ

מיכל צור שלו:  בתחומים מסוימים, תחומים מאוד קריטיים אגב – ביוטק, כל החברות של Health-tech, וגם בתחומי הפודטק, החברות נשענות, כמעט יותר ממחצית מהן, על מסחור של ידע אקדמי

מיכל צור שלו:  בתחומים האלה מעל 60% מהחברות נשענות גם כן על מימון של האיחוד האירופי

מיכל צור שלו:      כל הסיכונים פה – ואני לא אכנס לסיכונים למגזר האקדמי, ברור שחופש אקדמי הוא קריטי לפריחה של האקדמיה

מיכל צור שלו:  הסתובבו פה בבוקר ממים של סלמי, אני רק אגיד שזה ממש לא סלמי בגלל שאנחנו ראינו את הנקניק כולו

מיכל צור שלו:  אז אולי עכשיו מציגים לנו פרוסה אחת אבל לצערי ראינו כבר את כל שאר הפרוסות שיגיעו בהמשך, ולכן מי שחושב שמארגני המחאה הם טיפשים – מהרגע שראינו את כל הנקניק, זה שעכשיו מציגים לנו פרוסה אחת בנפרד זה לא ממש משנה שום דבר

איימן עודה: תודה רבה לך, המסר עבר

מיכל צור שלו: המסר, בשורה התחתונה, הוא שבסופו של דבר הפגיעה באקדמיה תפגע ביתרון הטכנולוגי של מדינת ישראל

מיכל צור שלו:  זה לא רק 8200, זה גם האקדמיה

איימן עודה: תודה רבה

איימן עודה:  אחרון הדוברים דוד וורטמן, בבקשה

דוד קורן: שלום לחברי הוועדה הנכבדים ולכבוד היושב-ראש, שמי דוידי, אני מנכ"ל אולטרה-סייט, חברה בתחום הבריאות הדיגיטלית, וגם חבר ברשת הבריאות 8400, ששמה לה למטרה לקדם את תחום הבריאות בישראל

דוד קורן:  אני רוצה לחזק את מה שאמר פרופ' שפר

דוד קורן:  הפגיעה במימון של חברות ישראליות כבר קורית

דוד קורן:  אני חוויתי את זה בתוכנית הורייזן של האיחוד האירופי לפני חודש וקצת

דוד קורן:  1 מתוך 22 חברות ישראליות הצליחו לזכות במענק, לעומת 1 מ-3 באירופה

דוד קורן:  זאת אומרת, אנחנו 4% לעומת 40%

דוד קורן:       הבוקר דיברתי עם אחד מהשותפים הבכירים במשרדי עורכי הדין הגדולים בישראל, אני רוצה לבשר לכם שהנזק של המהפכה המשטרתית כבר פה

דוד קורן:  משקיעים זרים מכניסים כבר היום סעיף משטר דמוקרטי בחוזה ההשקעה

דוד קורן:  הסעיף הזה זו התחייבות של החברה להתאגד אך ורק תחת משטר דמוקרטי - - -     

איימן עודה: מי עשה כך? זה חשוב

דוד קורן: אני מדבר עם אחד משלושת המשרדים הגדולים במדינה, אני לא יכול לחשוף את שמות המשקיעים אבל אני יכול להגיד לכם שכל משרדי עורכי הדין הגדולים רואים את זה

מיכל צור שלו: כמעט כל החברות מתחילת השנה לא התאגדו במדינת ישראל כבר כי 90% מהקרנות דורשות מהחברות להתאגד מחוץ לישראל מאז ההכרזה על הרפורמה

דוד קורן: מה שהסעיף הזה אומר זה התחייבות של חברה להתאגד אך ורק תחת משטר דמוקרטי

דוד קורן:  כלומר, ברגע שהמהפכה המשטרתית מתרחשת וחוקי הדיקטטורה עוברים המשקיעים רשאים למשוך חזרה את כספי ההשקעה שלהם

דוד קורן:  יזמים לא יכולים לקחת את הסיכון הזה, לכן אין להם ברירה, הם חייבים להקים את החברה מחוץ לישראל

דוד קורן:       זה יביא לפגיעה ישירה בתשלום מסים כי החברות האלה לא ישלמו מס בישראל

דוד קורן:  צריך להבין שחלק גדול מהסיבה שגוגל, אמזון, פייסבוק וחברות גלובליות אחרות הקימו פה מרכזי פיתוח שהם מהגדולים ביותר שלהם מחוץ לארצות הברית היא תוצאה של רכישות של חברות סטארט-אפ ישראליות שהקניין הרוחני שלהם היה בישראל ולא היה כלכלי להוציא אותו

דוד קורן:  אבל היה גם את האלמנט האנושי, היזמים לא הסכימו להעביר את החברה מחוץ לישראל, הם פעלו מתוך ציונות ואהבת המדינה ונלחמו לשכנע את חברות הענק שישראל היא מעצמת ההייטק, למרות שהיא בגודל של מדינת ניו ג'רזי העם עלות כוח אדם זהה או גבוהה ובמרחק 12 שעות טיסה ו-7 שעות הבדל זמן

דוד קורן:       ברגע שהמהפכה המשטרית תעבור, לא רק שיזמים לא יילחמו, הם ושאר העובדים בחברה יעשו כל שביכולתם כדי להוציא את החברה ואנשיה מישראל, וכך נראה שחברות גלובליות שאחראיות לחלק משמעותי מאוד מהצלחת הסטארט-אפ ניישן יעבירו את המרכזים שלהן למקומות אחרים

דוד קורן:  לסיכום, אני רוצה לחדד

דוד קורן:  המשבר כבר התחיל, הוא פה, כדי לא לרסק את תעשיית ההייטק אנחנו מבקשים מממשלת ישראל: תעצרו עכשיו

איימן עודה: תודה רבה לך

איימן עודה:  דברים חשובים מאוד

איימן עודה:       חברות וחברים, היום הגיעו לכאן מכובדים מהקהילה האקדמית כדי להשמיע קול זעקה

איימן עודה:  איכות החיים של כל אזרחים כולם תיפגע אם לא יהיה חופש אקדמי, אם לא יהיו תקציבים למחקר ופיתוח, אם לא תהיה חברה שבה מותר לשאול שאלות ולאתגר את המשטר

איימן עודה:  חברים, אני מצטרף לקול הזעקה שלכם

איימן עודה:  שמענו מהחבר מלמד, נציג אוניברסיטת בן גוריון, אשר הצהירה כי תשבית את האוניברסיטה אם החקיקה לא תיעצר, אני קורא לשאר האוניברסיטאות, המוסדות האקדמיים ומרכזי המחקר, הצטרפו להצהרה הזו, השביתו את המוסדות האקדמיים עד שהממשלה תעצור את החקיקה

איימן עודה:  אל תהיו עלה תאנה למשטר שהולך להיות דיקטטורי

איימן עודה:       
     מעבר לכך, אני רוצה לומר לכם, המאבק שלכם הוא מבורך

איימן עודה:  תגדילו אותו

איימן עודה:  אל תבקשו חזרה אל הסטטוס-קוו, תדרשו אלטרנטיבה טובה יותר, צודקת יותר

איימן עודה:  תדרשו דמוקרטיה אמיתית לכולם, אבל לכולם

איימן עודה:  תודה רבה לכם

איימן עודה:  הישיבה נעולה