ועדת החוץ והביטחון, כנסת 25, פרוטוקול מספר 31, 2023-03-14 00:00

יולי יואל אדלשטיין: שלום רב, היום יום שלישי, כ"א באדר התשפ"ג, ה-14 במרץ 2023

יולי יואל אדלשטיין:  אני פותח את ישיבת ועדת החוץ והביטחון

יולי יואל אדלשטיין:  הנושא: הצעת חוק סמכויות לאיסוף ואבחון של נתוני נוסעים הנכנסים לישראל או היוצאים ממנה, התשפ"ב–2022

יולי יואל אדלשטיין:  אנחנו בהכנת החוק לקראת ההצבעה בקריאה השנייה והשלישית במליאת הכנסת

יולי יואל אדלשטיין:  הדיונים על החוק התקיימו, הם היו דיונים מעניינים וארוכים

יולי יואל אדלשטיין:  אנחנו לקראת הקראת נוסח החוק וההצבעות עליו

יולי יואל אדלשטיין:  מנהל הוועדה הביא לידיעתי שישנם גורמים שטרם הביעו את עמדתם ולא נכחו קודם אז בבקשה, מר קובי זוסמן מארגון התעופה IATA

יעקב חזן: שלום לכולם, תודה רבה על האפשרות לומר כמה מילים

יעקב חזן:  ארגון התעופה הוא ארגון בינלאומי שאמון על קשת רחבה מאוד של תחומים – בקרקע, באוויר, בצד המסחרי של חברות התעופה, בטיחות וביטחון – כמובן שהנושא הזה של - - - הוא נושא שאנחנו עוסקים בו

יעקב חזן:  מה שמאפיין את עולם התעופה הוא האחידות שנובעת מהצורך לייצר סטנדרטים כי אם אין סטנדרטים חברות התעופה לא יכולות לפעול

יעקב חזן:  אתן אנלוגיה: מטוס של אל-על שינחת היום בטוקיו ובעוד יומיים יהיה בניו-יורק, אי-אפשר לטפל באווירון בשני אופנים שונים

יעקב חזן:  יש אין סוף תחומים שחברות התעופה חייבות לפעול לגביהם באופן אחיד

יעקב חזן:  לא היינו מודעים לפורום המכובד שישב על המדוכה כבר הרבה מאוד זמן, לא שיתפו אותנו וגם לא זומנו לכאן

יעקב חזן:  עד היום היינו בקשר עם רשות המיסים שמתכללת את הפרויקט בשם המדינה ולטעמנו, והדגשנו זאת לאורך כל הדיאלוג עם רשות המיסים, הסטנדרטיזציה גם בתחום זה היא חשובה

יעקב חזן:  הפצנו מסמך לוועדה וברשותך לא אחזור על כולו, אבל יש כמה נושאים מרכזיים שמבטאים, לדעתנו, חריגה מהסטנדרט המקובל

יעקב חזן:       זה לא שאנחנו שוחרי סטנדרטים, בסופו של דבר יכול להיות מצב בו שכרנו יצא בהפסדנו, אני יכול לתת כמה דוגמאות של יוזמות ישראליות שלא החזיקו מים או עוכבו במשך תקופה מאוד ארוכה, כך הוא הקוד האופוזיטיבי שמדינת ישראל החליטה פעם שהיא הולכת לזהות מטוס שנכנס למרחב האווירי באופן שחורג מהמקובל בעולם

יעקב חזן:  עוד נושא שהכוונה הייתה טובה והיישום היה לקוי הוא השער העולמי – אופן הדיווח של חברות התעופה על אודות נתוני המטענים

יעקב חזן:  החריגה מהסטנדרט גרמה לכך שהיישום שלו היה על פני מאוד שנים וחברות תעופה לא הצליחו לתת את המידע כפי שהמדינה ביקשה

יעקב חזן:  אפילו נושא כמו חוק פיצוי נושאים שמדינת ישראל, מה שהיום אנחנו קוראים לו חוק טיבי, היישום הראשוני שלו חרג לחלוטין מסטנדרטים אחרים בעולם וכתוצאה מזה היה עיכוב ביישום שלו

יעקב חזן:  לכן, גם בעיננו הנושא הזה הוא קריטי משום שבסופו של דבר, עם כל הרצון הטוב, לחברות התעופה תהיה בעיה לשדר את הנתונים

יעקב חזן:       לסיום אומר שעולם התעופה נמצא עכשיו בנסיקה, זה נכון לחברות תעופה זרות וישראליות כאחת

יעקב חזן:  בראייה של חברות התעופה מדינת ישראל קשה לתפעול, הרגולציה קשה, התנאים הגיאופוליטיים קשים

יעקב חזן:  עכשיו, כשחברות תעופה מחפשות כל הזמן יעדים חדשים ושווקים חדשים, ככל ששוק נהיה מסובך יותר ומעמיד תנאים רגולטוריים שקשים ליישום – וחברות תעופה מצייתות לחוק – כפי שאנחנו רואים מהחומר שקיבלנו לאחרונה יש פה עדיין פער שצריך לטפל בו מבחינת הגעה לסטנדרט הנדרש

יעקב חזן:  מבחינתנו היה רצוי להמתין עוד קצת ולעשות את ההתאמות הנדרשות ולבוא עם גישה יותר מכילה משום שבסופו של דבר זה הולך להיות אתגר עבור חברות התעופה

יעקב חזן:  המידע הזה יועבר למדינה, גם למדינה יהיה אתגר בלעבד וללקט את כל המידע הזה, תודה רבה

יולי יואל אדלשטיין: תודה למר זוסמן, אנחנו רק יכולים לומר לך שהסיפא של דבריך – סוג של תקופת הסתגלות והקשיים שיהיו גם לחברות התעופה וגם למדינה ביישום כל התוכנית והחוק וכן הלאה – כל הדברים הללו עלו לדיון בישיבה הקודמת

יולי יואל אדלשטיין:  אני מצטער שלא הוזמנת אליה אבל הנושא עצמו עלה

יולי יואל אדלשטיין:  דיברנו כאן על שיקול הדעת שיהיה למבצעים, לא טייס אוטומטי של הטלת קנסות על חברות במידה שהן לא עמדו בפסיק

יולי יואל אדלשטיין:  לכולם ברור שהכניסה לסידור החדש היא תהליך

יולי יואל אדלשטיין:  אני מקווה מאוד שהדברים יסתדרו על הצד הטוב

יולי יואל אדלשטיין:  דבר שני, אני מציע שתבואו בדברים עם הגופים המבצעים

יולי יואל אדלשטיין:  אנחנו גוף מחוקק, מפקח, איננו מבצעים את התוכנית

יולי יואל אדלשטיין:  אם תהיה בקשר עם רשות המיסים זה טוב

יולי יואל אדלשטיין:  במידה והדברים לא יסתדרו ואתה חושב שהם פוגעים בעיקר ובמהות אז אנחנו כוועדה נוכל להתכנס ולחשוב איך מטפלים בזה

יולי יואל אדלשטיין:  כרגע, למען האמת והגילוי הנאות, אני לא רואה שאנחנו עוצרים כי יש פה הא בהא תליא לגבי כל מיני תהליכים

יולי יואל אדלשטיין:  אני מציע דרכי עבודה לנסות ולפתור את זה ואם לא אז נכתב בפרוטוקול שאנחנו ניתן את תשומת ליבנו לנקודות במחלוקת אם תתגלענה בינכם לבין הגורמים המבצעים

יולי יואל אדלשטיין:  עורכת הדין שירלי קציר בזום, בבקשה

שירלי קציר: צהריים טובים, אני מצטרפת בזום באופן חריג באישור מיוחד שקיבלנו משום שהוועדה התכנסה אחרי שכבר קבענו את הנסיעה וסברנו שניתן יהיה לעלות בזום

שירלי קציר:  זה אושר ואנחנו מודעים על כך

שירלי קציר:  אדוני היושב-ראש, אנחנו חושבים שהצעת החוק, בעולם גלובלי שבו חברות תעופה פועלות במרחב אווירי שאמור ליצור ודאות חוקית אחידה יוצרת בעיה אקוטית עד כדי כך שיש חשש אמיתי שאם חברות התעופה תיאלצנה להיות כפופות לחקיקה הן לא תוכלנה להמשיך את הטיסות לישראל ובסוף יצא שכרנו בהפסדנו

שירלי קציר:  אדבר באופן קונקרטי: יש מספר בעיות בחוק, העברנו נייר מסודר אחרי שערכנו מחקר מקיף

שירלי קציר:  אנחנו פועלים עם למעלה מ-30 חברות תעופה זרות שייפו את כוחנו על מנת להביא את קולן לגבי הצעת החוק שעומדת להצבעה

שירלי קציר:  המטרות שלשמן נועד החוק: החוק הזה הוא לא חוק חדש בעולם, המטרה היא ראויה – מניעת פיגועים ושמירה על ביטחון המדינה – רק שמדינת ישראל חרגה באופן גורף מכל המטרות שלשמן חוקק החוק הזה במדינות מקבילות בעולם ובכלל זה בארצות הברית, אירופה ומדינות נוספות

שירלי קציר:       אנחנו סבורים שיש בעיה עם חמש המטרות שהוצבו שלשמן ניתן למסור את המידע ולאסוף אותו

שירלי קציר:  אנחנו מבקשים להגביל ולהקביל את איסוף המידע בהתאם לחקיקה בינלאומית שמתבצעת בדיוק בנושא הזה

שירלי קציר:  בגדול, המטרה שלנו, הבקשה שלנו היא שאיסוף המידע, גם באמצעות ה-PNR וגם באמצעות ה-API יוגבלו לטובת מטרות בינלאומיות מקבילות – שמירה על ביטחון לאומי בלבד

שירלי קציר:  יש כאן בעיה אקוטית חמורה בעניין סתירה בין הוראות החוק שנקרא GDPR – חקיקה אירופאית משנת 2018 שמטרתה לשמור על זכויות ופרטיות של נושאים – לבין הצעת החוק המובאת כאן להצבעה

שירלי קציר:  חברות תעופה אירופאיות, בכל מקום שבו הן נותנות שירות בעולם – והחוק שלנו בהחלט נופל תחת אותה סתירה להוראות חוק GDPR – לא תוכלנה לציית להוראות החוק הישראלי אלא אם כן, זה גם צוין על ידי מר יחיא מרשות שדות התעופה בישיבה הקודמת, מדינת ישראל תערוך הסכם בינה לבין האיחוד האירופי

שירלי קציר:  אם לא יהיה הסכם שכזה חברות התעופה האירופאיות וחברות התעופה נוספות שכפופות לתקינה אירופאית לא תוכלנה לקיים את הוראות החוק הזה, צריך להבין שזה דבר אקוטי

שירלי קציר:  הוראת חוק ישראלית בענף שהוא גלובלי במהותו שסותרת את התקינה הבינלאומית, מדובר בדבר שלא ייעשה

שירלי קציר:  אנחנו מבקשים לפעול בהתאם להוראות הבינלאומיות שמחייבות קיומו של הסכם בינלאומי בין מדינת ישראל לבין האיחוד האירופי ביחס לנושא של איסוף ומסירת מידע על נוסעים

שירלי קציר:  אם לא כן, חברות תעופה אירופאיות ואפילו אמריקאיות שפעולות תחת תקינה של GDPR לא תוכלנה לעמוד בהוראות החוק

שירלי קציר:       יווצר מצב שבו חברות התעופה תפעלנה בניגוד להוראות החוק, וכפי שציין קובי זוסמן זה לא משהו שחברות התעופה מבקשות לעשות, או פשוט להפסיק את הטיסות לישראל ואני חושבת שזו לא המטרה

שירלי קציר:  מעבר לפגיעה בחברות התעופה בסופו של יום אנחנו נפגע בצרכן, בתחרות במשק ובוודאי שזה הפוך להסכם השמיים הפתוחים שישראל הצטרפה אליו ב-2013

שירלי קציר:  כפי שאמרתי עד כה, אנחנו מבקשים לצמצם את רשימת המטרות שמוגדרות בהצעת החוק למטרה של שמירה על ביטחון לאומי בלבד ומניעת אירועי טרור

שירלי קציר:  בנוסף, לפעול במישור הבינלאומי לחייב הסכם בין מדינת ישראל לבין האיחוד האירופי ופשט להתאים את החוק האירופי והתקינה האירופית שקיימת באופן אחיד ולמנוע תקלות וחריקות בדרך

שירלי קציר:       יש לנו נושאים נוספים, לא אלאה את הוועדה אך אציין אותם בקצרה

שירלי קציר:  מספר נושאים נוספים שמטרידים את חברות התעופה הזרות ובכללם איסוף המידע

שירלי קציר:  מקובל בעולם לבקש איסוף מידע רק של 24 שעות לפני ו-12 לפני, 12 שעות לפני ביצוע ההזמנה ומידע שניתן בצ'ק אין

שירלי קציר:  בישראל הרחיבו את זה ל-48 שעות לפני וגם לאחר סגירת דלתות

שירלי קציר:  זה אומר שחברות התעופה תהיינה עסוקות באיסוף ומסירת מידע באופן תדיר במקום לעשות את הפעילות שלמטרתה הן נשכרו – להוביל נוסעים מנקודה לנקודה

מאיר כהן: את בוודאות אומרת שבתשקיף העולמי הנוהג שונה לגמרי מהצעת החוק?      

שירלי קציר: הוא לא שונה לגמרי, יש מטרה אחת שהיא חופפת – מניעת אירועי טרור ופשיעה – רק שישראל הרחיבה באופן קיצוני את המטרות, את איסוף המידע, את משך הזמן שבו חברות התעופה נדרשות - - -     

מאיר כהן: כן, הבנתי, 24/48

מאיר כהן:  תני לנו דוגמאות לדברים שלא מופיעים בחוץ לארץ אלא רק בהצעת החוק שלנו

שירלי קציר: למשל מידע לגבי מינו של אדם, מידע לגבי המגדר, מידע לגבי איסוף נתונים כלכליים

שירלי קציר:  48 שעות לפני הטיסה שזה משהו שלא נהוג בעולם וגם מקשה באופן מאוד פרקטי על חברות התעופה למסור את המידע הזה

שירלי קציר:  חמש המטרות שהוגדרו בראשית החוק חורגות לחלוטין מכל המטרות שמוגדרות בעולם

שירלי קציר:  בעולם יש מטרה אחת שהיא מניעת פשיעה וטרור

שירלי קציר:  בישראל הרחיבו את זה לשמירה על בריאות הציבור, מידע כלכלי, אני יכולה להקריא ממה שכתוב בהצעת החוק ולמנות איפה זה סותר באופן חזיתי

שירלי קציר:  חמשת המטרות שמוגדרות אצלנו, עם הראשונה אין בעיה כפי שאמרנו – מאבק בארגוני הפשיעה ומניעת טרור

שירלי קציר:  מטרות אחרות: חיזוק אבטחת התעופה האזרחית – יש גוף בעולם שעושה זאת, למה צריך את החוק הזה? שיפור מערך ביקורת הגבולות וניהול הליכי הגירה – יש לישראל הרבה דרכים לעשות זאת ולא באופן הזה

שירלי קציר:  שמירה על בריאות הציבור – המונח שמירה על בריאות הציבור הוא מעין שסתום רחב שאפשר ליצוק אל תוכו הרבה תוכן

שירלי קציר:  חברות התעופה שואלות אותנו מה המשמעות של הדברים, כיצד נוכל בעצם לדעת מה כן אנחנו נדרשים למסור, מה אסור לנו למסור

שירלי קציר:  צריך להגיד באופן ברור, כפי שציין קובי, ישראל חשובה לחברות התעופה, מדובר ביעד אסטרטגי, אבל היא רק ישראל

שירלי קציר:  צריך להבין שאם יכפו על חברות תעופה זרות לפעול בניגוד לתקינה מקומית שיש להן ההשלכות של זה מובנות מאליהן, זה לשים מצב של בין הפטיש לסדן ובעיני ברור לאן הכף תיטה

שירלי קציר:  אני חושבת שצריך לפשט את הדברים, יש כבר תקינה, לא המצאנו את הגלגל

שירלי קציר:  חברות התעופה מדווחות ופועלות בשיתוף פעולה גם עם מדינת ישראל היום

שירלי קציר:  פשוט מה שצריך לעשות זה לעשות את התהליך הרבה יותר חלק וקל, לקחת את נייר החקיקה המקביל בארצות הברית ובאירופה ולהיצמד אליו ככל שניתן

שירלי קציר:  אם יש עניין נקודתי שרוצים לקיים לגביו שיח אז אפשר לעשות את זה בפתיחות ואולי להרחיב או לנסות למצוא פתרון

שירלי קציר:  להציג נייר כזה שסותר באופן חזיתי תקינה אירופאית שמחייבת חברות תעופה אירופאיות זה לשים לעצמנו אצבע בעין כי בסופו של יום הן לא תוכלנה לפעול וההשלכות של זה ברורות

שירלי קציר:  גם האינטרס של אזרחי מדינת ישראל וגם של הציבור

מאיר כהן: היא נשמעת משכנעת, אתם תצטרכו להסביר

יולי יואל אדלשטיין: מאיר, אנחנו מחכים לסיום דבריה של עורכת הדין קציר ונשמע את תגובת משרד המשפטים

שירלי קציר: נקודה אחרונה, צריך להבין שבענף הזה מרבית כרטיסי הטיסה נמכרים דרך סוכני נסיעות, בערך 80% לא נמכרים דרך חברות התעופה ויש קרב בין - - - מהמידע המבוקש

יולי יואל אדלשטיין: תודה, את מעלה סוגיות חשובות, חלקן עלו לדיון בישיבות הקודמות וחבל שלא הייתם, אתם הוזמנתם

יולי יואל אדלשטיין:  עדיין, זה לא מוריד מחשיבות הדברים ולכן נשמע את תגובת משרד המשפטים

דרור גרנית: שלום לכולם, דרור גרנית, משרד המשפטים

דרור גרנית:  הופתעתי לקבל את המכתב של עורכת הדין קציר גם באופן שבו הוא הועבר אלי שהיה דרך הדוברות של המשרד ולא במישרין, גם בעיתוי שהוא הועבר אלי – יום לפני הישיבה האחרונה כשתזכיר החוק פורסם כבר בקיץ – וגם מבלי שצוינו אילו חברות היא מייצגת

דרור גרנית:  גם הגברת קציר עצמה לא ציינה זאת, זה דבר מוזר בעיני אבל בסדר

דרור גרנית:  עכשיו, אחרי ההקדמות הללו נתייחס לגופם של הדברים: אני חושש שהגברת קציר מציגה דברים שגויים, פשוט שגויים

דרור גרנית:  נפתח רגע לעניין פרטי המידע, אנחנו פירטנו בתוספת הראשונה להצעת החוק את פרטי המידע המבוקשים

דרור גרנית:  רשימת פרטי המידע הללו מתכתבת אחד לאחד עם המצוין בנספח א' של הדרקטיבה האירופאית

דרור גרנית:  אל מול טענותיה של עורכת הדין קציר בעניין זה שלא מבוקש שם מידע על המדינה ועל האזרחות ועל מגדרו של אדם וכדומה, אקרא תא פריט 18 מתוך - - - שאומר:      "Any advance passenger information (API) data collected (including the type, number, country of issuance and expiry date of any identity document, nationality, family name, given name, gender, date of birth, airline, flight number, departure date, arrival date, departure port, arrival port, departure time and arrival time)" כל אלו הם בדיוק, אבל בדיוק מה שכתבנו בחלקים א' ו-ב' של התוספת הראשונה שלנו

דרור גרנית:  זה לעניין פרטי המידע

דרור גרנית:  אם תעברו באופן מדוקדק אתם תראו, אנחנו קצת שינינו את הסדר ואת החלוקה של הפרטים אבל זה מתכתב אחד לאחד עם מה שיש פה, אין פה שום תוספת של מהות

דרור גרנית:  הערה שנייה של עורכת הדין קציר נוגעת ב-GDPR

דרור גרנית:  דנו בזה בהרחבה בישיבה הקודמת, אנחנו ערים לבעיות וגם הצגנו את המורכבות אל מול הוועדה

דרור גרנית:  הצגתי כבר את השיח שהתחלנו מול האירופאים ואנחנו מתכוונים להמשיך בו עם השלמת החקיקה

דרור גרנית:  לא ארחיב שוב כי אמרנו את כל הדברים בישיבה השנייה

יולי יואל אדלשטיין: לגבי ההסכם עם האיחוד האירופי, אולי תבהיר את הדברים

דרור גרנית: אז אמרתי, הגברת קציר מציגה את הדברים כאילו ה-GDPR נוגע במישרין בישראל ולא היא

דרור גרנית:  מדובר בדין אירופי שחל באירופה, גם על חברות שממריאות אל ומאירופה ולכן אנחנו ערים למורכבות ולא מתכחשים לה

דרור גרנית:  יחד עם זאת, ספציפית לעולם ה-PNR, יש התלבטות שהיא אפילו בתוך בית הדין האירופי עצמו, שקצת מזגזג בנקודה הזאת, מה הדין החל באירופה פנימה, האם חל ה-GDPR או ה- Law enforcement directive שזו נורמה אחרת

דרור גרנית:  בית הדין אמר פעם א', פעם ב', בפעם השלישית הוא אמר שבחלק מהמקרים כך ובחלק מהמקרים אחרת

דרור גרנית:  מדובר באירוע מורכב בתוך בית הדין האירופי עצמו

דרור גרנית:  אנחנו התחלנו בשיח מול האירופאים ובהקשר הזה האירופים אמרו לנו שהם יקיימו איתנו משא ומתן לא לפני שנשלים את החקיקה ונבוא עם חוק, התחלנו שיח עם האירופאים לפני שהגענו לכאן עד כמה שיכולנו

דרור גרנית:       נקודה נוספת שהעלתה עורכת הדין קציר נוגעת לתכלית ההסדר

דרור גרנית:  אני רוצה לומר שאנחנו שמנו את הדרקטיבה האירופית כמודל אבל אנחנו אמרנו והצגנו את זה בישיבה הקודמת

דרור גרנית:  נכון, לדרקטיבה האירופית יש שתי תכליות, לא אחת

דרור גרנית:  האחת היא מאבק בטרור והשנייה היא מאבק בפשיעה החמורה, יש עולם של טרור ויש עולם של עבריינות

דרור גרנית:  לא רק אינטרס אחד של ביטחון לאומי אלא שני אינטרסים בדרקטיבה

דרור גרנית:  יחד עם זאת אמרנו שהסטנדרט הוא לאו דווקא אירופאי, הפנינו למסמך של ארגון התעופה הבינלאומי שמונה חמש מטרות מסחריות שמקובלות במקומות שונים בעולם

דרור גרנית:  גם בפועל נעשה שימוש בהן במקומות שונים בעולם, חלק בכל המטרות לעיתים בחלקן

דרור גרנית:  באירופה הם מצמצמים ונוגעים רק בשתי המטרות האלה

דרור גרנית:  אציין גם שהתכלית הבריאותית שהיא אחת מהחמש שאנחנו מנינו נוספה בגרמניה כהוראת שעה, מכאן אנחנו לומדים שגם באירופה מבינים את הפוטנציאל של המידע הזה לצרכים בריאותיים בעולמות של מגיפה עולמית ויצרו הוראת שעה ספציפית

דרור גרנית:  סברנו שנכון לקבוע את זה כתכלית גם בחקיקה שלנו באופן קבוע

דרור גרנית:       לגבי התכלית של אבטחת התעופה האזרחית, הסברנו בדיונים שהיא מקרה פרטי של עולם התקפות הטרור, זה נוגע קצת בחלוקת התפקידים והסמכויות

דרור גרנית:  התכלית המשמעותית שלא מקובלת באירופה אבל אנחנו הכנסנו אותה והיא כן מקובלת בהנחיה של ארגון התעופה הבינלאומי נוגעת בנושא ההגירה

דרור גרנית:  אנחנו חושבים שיש ללכת על גישה מרחיבה כי זה מתכתב באופן הדוק עם עולמות ההגירה, מה שבאירופה יש לו דרקטיבה נפרדת

דרור גרנית:  במקומות אחרים בעולם, לרבות ארצות הברית, ההפרדה הזאת לא כל-כך חדה וברורה ואוספים את הנתונים באופן מקביל, לכן אני חושב שהצגת הדברים מפי עורכת הדין קציר הייתה לא מדויקת גם בנקודה זו

דרור גרנית:      לעניין יידוע הנוסעים והערת עורכת הדין קציר בנוגע לעדכון הנושאים: ההערה הושמעה גם על ידי נציגי אל-על שיושבים בדיונים

דרור גרנית:  הם הציעו תיקון נוסח

דרור גרנית:  אנחנו ראינו את הנוסח שלהם ומסכימים לו

דרור גרנית:  הנוסח שלהם מדבר על קביעת היידוע בתנאי התובלה ולא בעת הנפקת הכרטיס

דרור גרנית:  זה מסיר מחברות התעופה כל מיני חששות של סכסוכים צרכניים

דרור גרנית:  אנחנו מקבלים את ההצעה של אל-על שהייתה קונקרטית וספציפית

דרור גרנית:       נקודה נוספת שהעלו מר זוסמן ועורכת הדין קציר ואליה אני רוצה להתייחס, מדובר באחידות ובסטנדרטיזציה

דרור גרנית:  אנחנו מסכימים ומבינים שבעולם התוכן יש חשיבות לאחידות, מהטעם הזה עשינו כל מאמץ כדי שהטקסט שלנו יהיה מיושר עם המחמיר מבין הסטנדרטים – הדרקטיבה האירופאית – מעבר לכך אומר שקבענו שעדכונים לגבי התוספת הראשונה ומהם פרטי המידע שקובעים אמרנו שאם רוצים לתקן את זה זה יהיה בהתאמה לסטנדרטים הבינלאומיים

דרור גרנית:  אני מפנה רגע לסעיף 2ד שמדבר על הרחבת התוספת הראשונה ואומר שאפשר להרחיב ובלבד שזה בהתאם לקבוע באמנות בינלאומיות ובתקינה הבינלאומית המונהגת על ידי ארגון התעופה הבינלאומי

דרור גרנית:  אנחנו מסכימים עם ההערה בדבר הסטנדרטיזציה ואני אעיר שלאחר שחשבנו על הפורמט והביצוע חשבנו שנכון לתקן את סעיף 3ד כשנגיע אליו

דרור גרנית:  גם שם נתנו דגש לעולמות הסטנדרט מתוך עין צופיה אל עבר האחידות והנורמות הבינלאומיות

דרור גרנית:  אני חושב שעברתי על כל הנקודות המרכזיות שהגברת קציר התייחסה אליהן אבל אם יש עוד שאלות אשמח לענות

יולי יואל אדלשטיין: בסדר גמור, שמענו התייחסות

יולי יואל אדלשטיין:  אני שמח שאתם קשובים ומכניסים שינויים היכן שצריך, ברוש שזה אף פעם לא 100% אבל זה מעיד על רצון טוב ואני מקווה שאותו הרצון יהיה גם במגעים שיהיו מול מר זוסמן בהמשך

יולי יואל אדלשטיין:  בחיוך אומר, למרות שהפרוטוקול לא רואה חיוכים, שכשר הבריאות בתקופת הקורונה אני מצדד בסעיף 5, אתה יכול לרשום את זה

יולי יואל אדלשטיין:  אני זוכר את הגיהינום שעברנו עם כל מיני רצונות לקבל איזשהו מידע

יולי יואל אדלשטיין:  אנחנו נשמע גם את מר שלומי עם שלום מקשרי הממשל של חברת אל-על, בבקשה

שלומי עם שלום: 	אנחנו רוצים לברך על התהליך הזה, אין לנו הערות מקצועיות מלבד ההערה הזאת ואני חושב שזה היה נכון לשמוע את חברות התעופה

שלומי עם שלום:  נפגשנו עם המל"ל ועם רשות המיסים

שלומי עם שלום:  יש לנו צוות משותף כדי לראות שהממשק עובד

שלומי עם שלום:  תודה לחברים מאל-על ולמחלקה המשפטית

שלומי עם שלום:  אני רוצה לציין כמה דברים: לגבי ה-GDPR, גם אנחנו מחויבים ובעוד מקומות, לנו אין אפשרות ואנחנו חושבים שיהיה נכון לציין לפרוטוקול או בכל דרך אחרת שככל, זה עניין תיאורטי אבל הוא יכול להתממש

שלומי עם שלום:  אם מישהו יחליט שפגענו לו בפרטיות הוא יתבע אותנו, אנחנו רוצים להגיע להסכם והסדר ברמה הבינלאומית של הגנה מפני דבר כזה

שלומי עם שלום:  אנחנו עושים את מה שהמדינה אומרת ואחר כך יכול להיות ניגוד אז אנחנו מצפים לסוג של הגנה

שלומי עם שלום:  כמו שאמרתי, לנו אין אופציה שלא לקיים את החוק

שלומי עם שלום:  זה דומה ולא דומה

שלומי עם שלום:  יש הרבה מאוד חוקים, כמו חוק טיבי, שחלים בעיקר על חברות התעופה הישראליות ולא חלים על חברות אחרות

שלומי עם שלום:  החוק הזה הוא דוגמה טובה לעבודה שנעשתה

שלומי עם שלום:  עוד משהו לפרוטוקול, כרגע נראה שאנחנו יכולים לעמוד בעלויות בלי הוצאות מיותרות אבל אנחנו בפיילוט

שלומי עם שלום:  אם יתגלו דברים אחרים נשוב ונבקש את הדבר הזה, כרגע זה נראה מצוין

שלומי עם שלום:  זה חוק חשוב להרבה מאוד אזרחים במדינת ישראל, לחיזוק הקשר בין המדינות ואנחנו רוצים שהוא יקודם

יולי יואל אדלשטיין: תודה על דבריך, מכיוון שיש פרוטוקול בישיבה אני מקווה שלא נגיע למצב שמישהו לא מציית לחוק

יולי יואל אדלשטיין:  דנו על זה גם בישיבה הקודמת, גם אם בתקופת הניסיון יהיו רק מספר חברות שיתחילו כפיילוט, זה לא מה שיהיה לאורך זמן וודאי לא מצב שנסכים לו לאורך זמן

יולי יואל אדלשטיין:  ודאי שכולם יהיו שווים

יולי יואל אדלשטיין:  היועץ המשפטי של הוועדה, בבקשה

עידו בן יצחק: יש שני דברים, או לחזור לתיקונים שעשינו מאז הדיון הקודם או לסיים את ההקראה

יולי יואל אדלשטיין: אני מציע לסיים ואז נעיר לגבי השינויים

עידו בן יצחק: בסדר גמור

עידו בן יצחק:  אנחנו מתחילים בתוספת השלישית:          

עידו בן יצחק: חילקתי לכם רשימה של מה העבירות המדוברות כי כאן אקריא רק שמות של סעיפים

עידו בן יצחק:  יש גם כמה תיקונים שמוצעים כאן

עידו בן יצחק:  אקריא את הנוסח כפי שהוא בכחול ואחר כך אקריא את התיקונים המוצעים

עידו בן יצחק: אנחנו הצענו להוסיף פה עוד שלושה נושאים

עידו בן יצחק:  הראשון הוא	עבירות לפי סימן ו'1 לפרק י' בחוק העונשין, אלו עבירות של התעללות בקטינים וחסרי ישע

עידו בן יצחק:  הנושא השני: עבירות לפי סימן ח' לפרק י' בחוק העונשין, המדובר בעבירות תקיפה

עידו בן יצחק:  הנושא השלישי, עבירות מסוג פשע לפי חוק למניעת הפצה ומימון של נשק להשמדה המונית, התשע"ח–2018, מדובר בעבירות של עיסוק מכירה או תיווך

שרון ניר: אני רואה שיש חומרה, הדבר היחיד שלא ברור לי הוא הזכויות יוצרים

עידו בן יצחק: זה אחד הדברים שהתכוונתי לשאול, מה עניין חוק זכויות יוצרים לכאן

יולי יואל אדלשטיין: שלוש ההערות של הייעוץ המשפטי של הוועדה מקובלות עליכם?      

דרור גרנית: כן, אנחנו מקבלים את התוספת

דרור גרנית:  ולשאלת זכויות היוצרים, אתן לנציגת המשטרה להתייחס

שרון ניר: וגם תסבירו את הלוגיקה של העבירות מבחינת רמת החומרה

דרור גרנית: הדרקטיבה היא שהעבירות שעבורן משתמשים במידע הזה הן עבירות חמורות

דרור גרנית:  בשל כך, כל העבירות המצוינות הן מסוג פשע ולא פחות מזה

דרור גרנית:  פשע מוגדר עבירה שנושאת בגינה עונש של מעל שלוש שנות מאסר

דרור גרנית:  יחד עם זאת, החריג היחיד שיש לנו הוא עבירת ההברחה שהעונש בגינה הוא שלוש שנות מאסר וכן השתלת איברים

דרור גרנית:  עבירת ההברחה משמעותית לענייני מכס וכניסה ויציאה של סחורות לישראל ומישראל

דרור גרנית:  חשבנו שהדבר הזה הוא החריג היחיד ולכן שני החריגים הבודדים הללו הם עבירות של שלוש שנים ולא מעל

דרור גרנית:  ככלל, הרשימה הזאת נכתבה אל מול הוראות הדרקטיבה האירופית, שם קיימים תחומי עבירה בנספח 2

דרור גרנית:  חיפשנו את ההוראות המקבילות בדין הישראלי ומשם גזרנו

דרור גרנית:  התפיסה הבסיסית היא שמדובר בעבירות חמורות

רינת סגל: רפ"ק רינת סגל מחטיבת המודיעין במשטרת ישראל

רינת סגל:  עבירות הקניין הרוחני מעסיקות רבות את משטרת ישראל

רינת סגל:  בשנת 2007, עם חקיקת החוק, גם הקמנו צוותים מיוחדים וקציני קנין רוחני מכיוון שזה התכתב עם החוק הבינלאומי, חברות בינלאומיות לא יכול לעבוד עם ישראל ברגע שיש הפרה של חוק זכויות יוצרים

רינת סגל:  אנחנו מדברים על הפרה, מוויאגרה ועד סוגי ג'ינסים

רינת סגל:  זה חשוב מאוד ברמה הבינלאומית וגם יש לנו תיקים בעבירות הללו, כולל כתבי אישום

שרון ניר: מה מדרג החומרה

שירה קרואני: יש כמה מדרגי חומרה, חלק מהעבירות הן עבירות פשע וחלק הן עבירות עוון

שירה קרואני:  העבירות שאנחנו מתייחסות אליהן הינן עבירות פשע מתוך העבירות הללו

עידו בן יצחק: הייתי לי שאלה לגבי סעיף 12ב(3) לחוק הכניסה לישראל

עידו בן יצחק:  מאחר שזה סעיף שעניינו הלנה והעסקה של שב"חים שוחחתי בעניין עם משטרת ישראל לפני כן משום שהעבירות הללו נעשות דרך היבשה

עידו בן יצחק:  נציגי המשטרה מבקשים את זה אם אותו אדם שהלין או הסיע שב"חים מנסה להימלט מישראל

יולי יואל אדלשטיין: עוד נקודות?     

עידו בן יצחק: זה לגבי סיום ההקראה

עידו בן יצחק:  יש לנו את הסעיפים שצריך לחזור עליהם

יולי יואל אדלשטיין: בבקשה

עידו בן יצחק: עשינו מספר תיקונים בעקבות הדיונים האחרונים

עידו בן יצחק:  התיקון הראשון הוא בסעיף 1

עידו בן יצחק:  בהגדרת נתוני הנוסעים בעקבות הערה של אל-על

עידו בן יצחק:  בנוסח דובר על פרטי מידע שאוסף מוביל הנוסעים ואנחנו שינינו את זה ל: "שאסף מוביל הנוסעים"

עידו בן יצחק:  ירדה אות אחת אבל המשמעות היא שזה לא משהו שמצופה ממוביל נוסעים לאסוף במהלך תפקידו אלא מה שהוא אסף בפועל

עידו בן יצחק:  תיקון הבא בסעיף 3

עידו בן יצחק:  יש תיקון בפסקאות 1 ו-2 לגבי פרטי המידע שצריך להעביר

עידו בן יצחק:  דרור, אתה רוצה להסביר את זה?     

דרור גרנית: כן

דרור גרנית:  זה קצת טכני

דרור גרנית:  חלק א' בתוספת הראשונה הוא החלק שמופיע בדרכון, הפרטים ששואבים מן הדרכון

דרור גרנית:  יש שלוש נקודות זמן, האחת היא 48 שעות לפני הטיסה, השנייה היא במהלך הצ'ק אין והשלישית היא לאחר סגירת הדלתות

דרור גרנית:  בתחילה כתבנו את בצ'ק אין, שאז הדרכון נסרק

דרור גרנית:  ישנן חברות תעופה שאוספות את נתוני הדרכון כבר בשלב ההזמנה ואז אמרנו שאם לחברת התעופה יש נתוני הדרכון מבעוד מאוד, לפני הצ'ק אין, אני רוצה לקבל את זה ביחד עם כל המידע

דרור גרנית:  לכן העתקנו את חלק א' לסעיף קטן 1, אבל זה בתנאי שהוא אסף את זה, זה מתכתב עם הסיפור הזה

דרור גרנית:  זה לא מטיל עליו חובה לאסוף את זה מבעוד מועד, זה בהנחה שהוא אסף את זה ואז הוא צריך להעביר לנו את נתוני הדרכון כבר בנקודה הראשונה

דרור גרנית:  הנקודה השנייה היא ה-API שזו התכלית העיקרית שלו

דרור גרנית:  כאשר אדם עושה צ'ק אין, היות ומדובר בשתי מערכות שונות, הצ'ק אין קורה בתוך מערכת של בקרת נוסעים והחלק של ה-PNR קורה במערכת הזמנת הטיסות, אז בנקודה השנייה בזמן, כאשר נוצרת נקודת API כאשר אדם עושה את ה-צ'ק אין, אז המערכת לא מסונכרנת בהכרח באותו הרגע עם מערכת ההזמנות

דרור גרנית:  זה מעמיס עוד עול על חברות התעופה ואמרנו שאולי זה לא נכון לדרוש את זה מהם כבר בצ'ק אין כאשר נדרוש את זה מהם - - - כבר ב-48, ולכן הורדנו את זה מנקודה 2, את ההתייחסות לחלק ג' מההזמנה

עידו בן יצחק: התיקון הבא הוא השמטה של סעיף קטן ב' מסעיף 3

יעקב חזן: אפשר להעיר הערה על הסעיף הקודם?     

יולי יואל אדלשטיין: כן

יעקב חזן: במכתב שלנו התייחסנו לסעיף 2א לגבי פרק הזמן שחברות התעופה צריכות כדי להקים מערכת חיה ומתפקדת

יעקב חזן:  מניסיוננו בעולם, בדרך כלל חברות תעופה יכולות להעמיד מערכת שעומדת בדרישות החוק בפרק זמן של שלושה עד שישה חודשים

יעקב חזן:  בקשתנו היא להאריך את פרק הזמן מעבר ל-30 ימים

יולי יואל אדלשטיין: עמדת רשות המיסים?     

יעקב חזן: זו אלא אמירה מהפה ולחוץ אלא אמירה שנובעת מניסיון שצברנו במקומות אחרים בעולם

דרור גרנית: נמשיך רגע ונלבן את זה עוד

יולי יואל אדלשטיין: בסדר גמור

יולי יואל אדלשטיין:  אפשר להמשיך, בבקשה

עידו בן יצחק: אז בעצם בסעיף 3 אנחנו מוחקים את סעיף קטן ב', הסעיף הזה גם הטיל על חברות התעופה דרישה לעדכן על כל שינוי שמבצע נוסע בהזמנה

עידו בן יצחק:  יש שלושה מועדים שבהם הוא יוכל להעביר את המידע

עידו בן יצחק:  את השינויים, אם יהיו, הם יעבירו במהלך המועדים הללו ולא יצטרכו באופן שוטף

עידו בן יצחק:  סעיף 3ד, פה הציעה הממשלה נוסח חלופי לסעיף והוא הופץ בנפרד

עידו בן יצחק:  אקריא אותו כעת:      " 3

עידו בן יצחק:  (ד) (1) א

עידו בן יצחק:              מנהל המרכז בהסכמת מנהל הרשות כהגדרתו בסעיף 2 לחוק רשות התעופה האזרחית התשס"ה – 2005 רשאי לתת הוראות באשר לאופן חובת מסירת פרטי המידע שבתוספת הראשונה למרכז, ובכלל זה איכות הנתונים ודרך פירוטם, דרך הצגתם והאמצעים הדיגיטליים למסירת המידע

עידו בן יצחק:   ב

עידו בן יצחק:  הוראות כאמור יינתנו בהיסמך כל מדרכי יישום, קווים מנחים ומסמכי תקינה אחרים בנושא התעופה האזרחית המקובלים על ארגון התעופה הבינלאומי ICAO, כפי שיתפרסמו מזמן לזמן

עידו בן יצחק:      ג

עידו בן יצחק:  הוראות כאמור יובאו לידיעת מובילי הנוסעים באמצעות דואר אלקטרוני שיישלח לנציגיהם שמונו לפי סעיף 4, וכן יתפרסמו באתר האינטרנט של המרכז והן אינן טעונות פרסום ברשומות

עידו בן יצחק:       (2) השר, בהתייעצות עם שר התחבורה והבטיחות בדרכים ועם שר הפנים רשאי לקבוע תקנות לעניין ביצוע הוראות פרק זה, לרבות לעניין אופן אבטחת המידע בעת העברתו"

דרור גרנית: המדובר בשינוי שמתכתב עם ההערה שהעיר קודם מר זוסמן בקשר לתקינה

דרור גרנית:  אנחנו כתבנו את זה כסעיף שעניינו התקנת תקנות בהתייעצות של שלושה שרים בפורמט הרגיל והקבוע של חקיקת משנה

דרור גרנית:  שלושה שרים מתכנסים ומנסחים את התקנות וזה מפרסם ברשומות

דרור גרנית:  יחד עם זאת, במחשבה נוספת ובהסתכלות על הפרקטיקה, אנחנו מבינים שבעולם התעופה יש פורמטים טכניים ומפורטים ושהם מגוונים, ושכל חברה עובדת על פי פורמט אחר

דרור גרנית:  הניסיון לכנס את כל הדבר הזה לתוך טקסט של תקנות ישראליות יהפוך את הדבר למאוד מסורבל, לא ישים וכנראה יקשה על חברות התעופה וגם על המרכז

דרור גרנית:  לכן, חשבנו שאולי צריך לעשות פה משהו שמקל קצת על הנטל

דרור גרנית:  הדרך שלנו להקל על הנטל היא בנוסח שמוצע פה כרגע והוקרא על ידי עידו

דרור גרנית:  אני רוצה לחדד את האיזונים הגלומים בו: מצד אחד הפורמטים ייקבעו על ידי מנהל המרכז בדרג המקצועי ולא ברמת השרים, כדי להבטיח שהדבר לא קורה בניתוק או באופן לא מסונכרן עם הפרקטיקות של עולם התעופה אנחנו אומרים שמנהל רשות שדות התעופה ייתן את הסכמתו

דרור גרנית:  הדרישות וההוראות לגבי אופי הביצוע תהיינה של מנהל רשות שדות התעופה

דרור גרנית:  אני מכניס את השחקן המקצועי הרלוונטי לתוך השיח

דרור גרנית:      דבר שני, זה מתייחס לפרטי המידע שבתוספת הראשונה

דרור גרנית:  הסעיף לא מרחיב את הסמכות מעבר לפרטי התוספת הראשונה

דרור גרנית:  אי-אפשר לדרוש פרט של מידע שלא מצוי בתוספת הראשונה, גם אם הוא מצוי בנתוני חברות התעופה

דרור גרנית:  למען הסר ספק, טרחנו לציין שהסמכות מתייחסת לפרטי המידע שבתוספת הראשונה

דרור גרנית:  הנקודה השלישית והחשובה היא שהוראות אלה יינתנו בהסתמך על מדריכי היישום, קווים מנחים ומסמכי תקינה אחרים שמקובלים על ICAO

דרור גרנית:  אני רוצה להסביר שחלק מהמסמכים - - - דווקא על ידי YATA, אבל היות ש- YATAהיא גוף פרטי בבסיסה והיא לא גוף עם תוצר של המשפט הבינלאומי כמו ICAO אז חשבנו שלא נכון בחקיקה ראשית להיסמך על הדברים שמייצר גוף פרטי אבל בהכירנו בחשיבותה ומרכזיותה של YATA ובזה שהיא עובדת יד ביד עם ICAO והם מסתנכרנים בנושאי הפורמטים והפרוצדורות אז אנחנו נסמכים עליהם

דרור גרנית:       ראינו לנכון, כדי ששום דבר מזה לא יפתיע את חברות התעופה, אז אנחנו מחייבים את המרכז לעשות שני דברים, גם לדחוף את זה במיילים לנציגים

דרור גרנית:  אמרנו להם שהם צריכים למנות נציג ואנחנו מטילים על המרכז את החובה לעדכן במישרין במייל לגבי כל ההוראות האמורות

דרור גרנית:  מעבר לכך, זה גם יופיע באתר האינטרנט של הרשות

דרור גרנית:  היות שירדנו מדרגה מחקיקת משנה לדרגי ביצוע, לא חשבנו שזה מחייב רשומות

דרור גרנית:  בנוסף, אנחנו חושבים שהדבר הזה מצריך גמישות ויכולת איבחון מהירה ולכן עדכון באתר האינטרנט של הרשות הוא - - - היותר נכון, זה בנוסף לשליחת מיילים יזומה

דרור גרנית:  אחרי כל הדבר הזה עדיין הותרנו כלים וסמכות לשרים להתקין תקנות בפורמט שהוצע מלכתחילה בהתייעצות של שלושת השרים

דרור גרנית:  השר שאחראי שהוא שר האוצר והתייעצות עם שרי התחבורה והפנים

יולי יואל אדלשטיין: תודה רבה

יולי יואל אדלשטיין:  הנוסח החדש מקובל עלינו? מקובל

משה סולומון: אולי ראוי להוסיף בסעיף 2: "באישור ועדת החוץ והביטחון" כגורם שיכול להשפיע על כל התהליך הזה

משה סולומון:  אני מניח שזה משהו חריג ולא משהו שוטף

יולי יואל אדלשטיין: לא בטוח שאנחנו צריכים

עידו בן יצחק: יש מקומות שחשבנו שנכון, פה אלו הוראות שהן יותר טכניות ולא בטוח שלוועדה יהיה מה להוסיף פה

יולי יואל אדלשטיין: אם חברי כנסת יעמדו על זה אז ודאי שנדון אבל אני, משה, פחות מתלהב מזה

יולי יואל אדלשטיין:  אני גם לא חושב שהחוק הוא ליבת הפעילות של הוועדה הזאת

יולי יואל אדלשטיין:  לקחנו על עצמנו סוג של משימה לאומית, יש פה אספקטים שנוגעים לפעילות הוועדה אבל לא בטוח שאנחנו צריכים להיות הגוף המבקר פה

יולי יואל אדלשטיין:  הגעתם למסקנה לגבי השאלה?      

שלומי עם שלום: שאלה קטנה, אדוני היושב-ראש, אם יהיו שינויים, ככל שיהיו, לא מוגדר כאן מה משך הזמן שחברת התעופה צריכה להתאים את עצמה לשינוי הזה שיוגדר

שלומי עם שלום:  כמו שצוין, זה דורש זמן

שרון ניר: היו צריכים להיות שינויים בחוק

שלומי עם שלום: נניח שאנחנו מאפשרים- - - והוא משנה את התצורה, אז הוא מעביר את זה אלינו וצריך טיפה זמן להתרגל לזה

דרור גרנית: שוב, כל הוראה והתחולה שלה

דרור גרנית:  מן הסתם זה - - - בכל עדכון

שלומי עם שלום: אולי לא התנסחתי נכון

שלומי עם שלום:  מהרגע שהוא משנה את התקנה לוקח זמן להיערך ולעשות את ההתאמות

דרור גרנית: לכן אני אומר שאנחנו הצבנו פה את מנהל רת"ע בתור שחקן שיש לו כוח וטו

דרור גרנית:  חזקה עליו שהוא ידאג שלא יוטלו על החברות דרישות מעכשיו לעכשיו אם הן לא מסוגלות לעמוד בכך

דרור גרנית:  היות שמגוון הנושאים, אנחנו לא יודעים להתייחס לכל דבר ודבר בעת הזאת בחקיקה הראשית אז בנינו את המנגנון שהוא מנגנון שכולל הסכמה של השחקנים הרלוונטיים אבל לא באוויר אלא בהתכתבות ישירה עם התקינה הבינלאומית

יולי יואל אדלשטיין: תודה

יולי יואל אדלשטיין:  עידו, בבקשה

עידו בן יצחק: השינוי הבא בסעיף 5

עידו בן יצחק:  לפני הישיבה באנו בדין ודברים עם אל-על

עידו בן יצחק:  בסופו של דבר אנחנו מציעים נוסח שהציעו ומקובל עלינו

עידו בן יצחק:  ההודעה לנוסע לא תהיה במסגרת הנפקת כרטיס הטיסה ולא בעת רכישתו אלא שמוביל הנוסעים יפרט בתנאי התובלה המפורסמים על ידו את ההודעה המפורטת בתוספת

משה סולומון: מופיע כאן שזה עובר מרכישה להנפקה

עידו בן יצחק: אז אני אומר שעודנו בשיח עם חברת אל-על - - -     

משה סולומון: - - - כי ברכישה אני יכול להתחרט ובהנפקה אני כבר אחרי

עידו בן יצחק: ההודעה היא בסך הכול על זה שמעבירים את המידע למרכז, זו ההודעה

יולי יואל אדלשטיין: זו עדיין לא ההעברה עצמה

עידו בן יצחק: סעיף 5 מתייחס ליידוע

משה סולומון: אם אני מבין נכון, בעת הרכישה אתה מיידע את הרוכש ואז הוא יכול להגיד אם הוא רוצה או לא רוצה

משה סולומון:  אם זה בעת ההנפקה אז למעשה רכשתי כבר, וכשאני מנפיק כרטיס אני כבר שבוי בתוך הסיפור הזה

משה סולומון:  אני לא אומר את זה מהצד הביטחוני אלא מצד החלטה של - - - עצמו

דרור גרנית: אנחנו מציגים פה חובת יידוע על מנת שהפרט יידע שהמידע עובר

דרור גרנית:  לא יהיה פה סוד, אמרנו כבר שיהיה אתר של המרכז שיציג את החוק ואת הקונספט

דרור גרנית:  החוק עצמו הוא פומבי

שלומי עם שלום: אני רוצה לחדד לחבר הכנסת, ירדה המילה "במסגרת הנפקה"

שלומי עם שלום:  זה עוד מקדמי, עוד אין את מה שאתה חושש שמישהו עכשיו נכנס לתהליך, מנפיק את הכרטיס ורק אז הוא יודע

שלומי עם שלום:  הוא ידע מראש ויוכל לכלכל את מעשיו

שלומי עם שלום:  אנחנו מיידעים אותו

משה סולומון: מתי?     

דרור גרנית: הבחירה שעומדת לפרט היא להחליט שהוא לא טס, זו האלטרנטיבה שעומדת בקצה הדרך

דרור גרנית:  ברגע שכל החברות יהיו - - - האופציה שעומדת לפרט היא להחליט לא לטוס בכלל?     

משה סולומון: כן, אם הוא יחליט שלא מתאים לו אז כן

משה סולומון:  אני מבין את הצורך, בסוף, אם אני כבר מחליט ליידע אותו, יש לזה רלוונטיות, זה לא יידוע סתם

משה סולומון:  אם אני מבין שהוא, בעקבות המידע הזה, יחליט לכאן ולכאן – שיהיה לו את זה

משה סולומון:  אם אני מיידע אותו אחרי שהוא כבר החליט

דרור גרנית: שוב, אין לנו דרך לפתור את זה כל-כך

שלומי עם שלום: זה כמו שאדם יודע שהוא לא יכול לטוס בלי דרכון, אז אדם ידע שהוא לא יכול לטוס בלי שיעבירו את המידע

שלומי עם שלום:  זה משהו שיהיה ידוע מראש לכולם שזה תנאי בסיסי

שלומי עם שלום:  כשאתה קונה כרטיס אתה חשוף לזה שיבקשו את המידע ויעבירו אותו

יעקב חזן: אדוני היושב-ראש, בתעופה יש כרטיסה מנייר, בסוף הכרטיס יש פירוט של תנאי ההטסה

יעקב חזן:  תנאי ההטסה הם אחידים בכל 192 המדינות בעולם

יעקב חזן:  מדובר בחברות בינלאומיות כי זה עסק גלובלי ולכן צריך שתהיה התאמה עד כמה שאפשר, שישראל לא תהיה שונה בתנאי ההטסה

יעקב חזן:  זו הסיבה שהסטנדרטים קיימים

יולי יואל אדלשטיין: אני מבין את דאגתך, משה, וטוב שאתה מעיר, אבל אני גם חושב – למרות שהיה פעם מקרה מצער עם חברי כנסת ששאלו אותו אם יש לו ויזה לארצות הברית והוא אמר שכן והגיע לשדה התעופה והציג כרטיס אשראי, סיפור אמיתי – שברוב המקרים זה לא קורה

יולי יואל אדלשטיין:  אדם סביר יודע שאם הוא טס ליעד שצריך שם ויזה אז הוא מגיע עם ויזה

יולי יואל אדלשטיין:  גם כאן, אדם סביר ידע הפרטים נמסרים

יולי יואל אדלשטיין:  אני גם מציע אולי, זו דווקא הערה לרשות המיסים, אתם לא תיכנסו ולא תשקיעו מיליונים בקמפיין ליידוע בחדשות 12 אבל תחשבו אולי על עוד דרכים בחודש–חודשיים הראשונים או חצי שנה, כשאנשים נוסעים לחופשות, רשות התעופה ודאי יודעת הרבה יותר טוב מה - - - של נסיעות של אנשים

יולי יואל אדלשטיין:  כדאי לחשוב על עוד יידוע, לא קמפיין פרסומי עם סלבריטי אבל תחשבו על זה קצת

משה סולומון: אדוני היושב-ראש, אני מבין שמי שמודע ידע, זה לגמרי ברור

משה סולומון:  אנחנו מדברים על אלו שזורמים וזה לא משהו שהוא בשגרה שלהם

משה סולומון:  דווקא שם אני רוצה לאפשר את הדילמה הזאת

משה סולומון:  אני מקבל את הערת היושב-ראש

יולי יואל אדלשטיין: עידו, בבקשה

עידו בן יצחק: סעיף 8, הצעה שלנו, אחת הדאגות שהעלינו היא הקשר בין המרכז לבין רשות המיסים

עידו בן יצחק:  יש סעיף של עצמאות המרכז וחשבנו שאחד הדברים שיכולים לבסס את עצמאותו הוא הבהרה בחוק שיהיה לו תקציב נפרד

עידו בן יצחק:  אנחנו מציעים שייכתב שתקציב המרכז ייקבע בתוכנית נפרדת בתחום הפעולה של רשות המיסים בתקציב המדינה

עידו בן יצחק:  בסעיף זה, תוכנית בתחום פעולה כהגדרתם בחוק תקציב שנתי

דרור גרנית: אדוני, אנחנו מסכימים לגבי המקרה הפרטני, אנחנו מסכימים שיש לעגן את תקציב המרכז בתוכנית וכך יהיה

דרור גרנית:  לא רק זאת אלא שהדבר כבר נקבע בהחלטת ממשלה מספר 16/89 ממאי הקודם

דרור גרנית:  ברמת המהות אין לנו שום מחלוקת

דרור גרנית:  ברמת הניסוח המשפטי והעיגון של ענייני החקיקה אנחנו סבורים שלא נכון לקבוע הוראה ייעודית לדבר הזה

דרור גרנית:  בחקיקה הראשית כי הדברים באים בתוך המסגרת של חוקי התקציב שמגיעים מדי שנה או שנתיים אל שולחנה של הכנסת ושם זה ייקבע

דרור גרנית:  אנחנו לא חושבים שצריך לקבוע הוראה ייעודית לדבר הזה וזו עמדה רוחבית שלנו בהקשרי חקיקה שונים

דרור גרנית:  אנחנו לא קובעים בחקיקה איך תתוקצב כל יחידה או איך תתוקצב כל רשות אלא במקרים יחסית חריגים שבהם יש רשות סטטוטורית עצמאית שהיא תאגיד

עידו בן יצחק: העניין הוא שכשמגיע תקציב מדינה הוא כולל אלפי סעיפים ואני לא בטוח שזה יהיה בראש מעייניה של ועדת הכספים לשים לב שזה בנפרד או לא בנפרד

יולי יואל אדלשטיין: ולא נדבר על המצב המביך שלצערי התרגלנו אליו שהתקציב לא תמיד מגיע ולא תמיד מאושר וחיים בלי תקציב

יולי יואל אדלשטיין:  אני לא יודע מה עמדת שאר חברי הכנסת שנוכחים פה

יולי יואל אדלשטיין:  מכיוון שמדובר פה בהרבה רגישות בינלאומית – שלנו מול ארצות הברית ושלנו מול שאר המדינות, אני חושב שכדאי להכניס את הסעיף הזה ולהבטיח תקציב בחקיקה הראשית

משה סולומון: והתקציב הזה ייקבע מעת לעת?     

עידו בן יצחק: 	התקציב הוא במסגרת תקציב המדינה

משה סולומון: אז אותו הסעיף שהיה אמור להיות בתקציב המדינה רק שנדע שיש - - -     

עידו בן יצחק: אנחנו מבטיחים שיהיה תקציב עצמאי

יולי יואל אדלשטיין: מכניסים את זה לתוך החוק, לכל מקרה שלא יבוא

עידו בן יצחק: התיקון הבא בסעיף 19ו

משה סולומון: לגבי 11ה, אני לא מצליח את המעבר בין רשם מאגרי מידע לבין הרשות להגנת הפרטיות

דרור גרנית: זה תיקון טכני, חוק הגנת הפרטיות בבסיסו הוא חוק ישן והטרמינולוגיה מכנה זאת רשם מאגרי המידע

דרור גרנית:  לאורך השנים התבססה הרשות להגנת הפרטיות והיא בעצם זאת שמפעילה

דרור גרנית:  ראש הרשות להגנת הפרטיות הוא אותו - - - שנזכר בחוק

דרור גרנית:  בתחילה ניסחנו את זה בהתאם ללשון החוק אבל במחשבה נוספת חשבנו שנכון לארגן את זה ביחס לרשות שכבר עומדת על שתי רגליה

יולי יואל אדלשטיין: מקובל עליך?     

משה סולומון: כן

יולי יואל אדלשטיין: בבקשה

עידו בן יצחק: אנחנו עוברים ל-19ו

עידו בן יצחק:  הנוסח החדש שמוצע פה הוא כדלהלן:     "19(ו)	האופן, התנאים והתשלום למימושה של זכות העיון במידע יהיו בהתאם לאופן התנאים והתשלום שנקבעו למימושה של זכות העיון במידע לפי חוק הגנת הפרטיות, בשינויים המחויבים וככל שלא נקבע אחרת בחוק זה או לפיו"

עידו בן יצחק:      לא יהיו כאן תקנות עצמאיות לנושא חופש זכות עיון במידע, מה שחל לפי חוק הגנת הפרטיות יחול גם פה

יולי יואל אדלשטיין: מוסכם עם הממשלה?     

עידו בן יצחק: כן

יולי יואל אדלשטיין: בבקשה

עידו בן יצחק: בסעיף 20ד, בתחילה כתבנו שהנהלים הראשונים לפי סעיפים קטנים ב(3–5) ייקבעו בתוך שישה חודשים מיום תחילת החוק, אלא שבינתיים הקדמנו את מועד תחילת החוק משישה חודשים למיידי ולכן צריך לכתוב פה שנהלים יוסדרו בתוך שישה חודשים מיום פרסומו של החוק

עידו בן יצחק:  הייתה לכם הערה על הנוסח של זה

דרור גרנית: אנחנו קבענו את ההוראה בהתייחסות למחשבה שיש סעיף של תחולה נדחית, רצינו לתת לעצמנו זמן

דרור גרנית:  היות שהחקיקה הזאת נכרכה בדברים נוספים קצב העבודה עליה וגם יישומה בפועל מאוד הואץ ומשכך אנחנו סבורים שאנחנו לא נזקקים לחצי שנת דחייה

דרור גרנית:  הסעיף הספציפי שעליו אנחנו מדברים פה אמר את הדבר הבא: יש פה נהלים שאנחנו רוצים שיוסדרו ביחס לנושאים שמנויים בסעיפים ב (3–5) שבסעיף זה

דרור גרנית:  הרעיון הוא שוועדת ההיגוי תכונן נהלים בדבר הזה

דרור גרנית:  בתחילה, כשחשבנו שיש עוד חצי שנה, אמרנו שעד אז כבר נכונן אותם ואם לא הוסדרו אז המנהל יקבע הוראות זמניות

דרור גרנית:  קיצרנו את חצי השנה תוך מחשבה שוועדת ההיגוי תקבע בתוך חצי שנה אבל עד להסדרת הנהלים, בהנחה שוועדת ההיגוי לא תידרש לזה מיד בכינוסה הראשון, ראש המרכז יקבע נהלים זמניים

דרור גרנית:  מדובר בהתנהלות הפנימית של הגופים

יולי יואל אדלשטיין: זה בסך הכול הסבר תואם

עידו בן יצחק: נושא הבא: בסעיף 49 למשטרה הייתה הערה

יולי יואל אדלשטיין: נציגת משטרת ישראל, בבקשה

שירה קרואני: שלום רב, שירה קרואני ערד מהייעוץ המשפטי של המשטרה

שירה קרואני:  אנחנו מבקשים להשוות את מצבה של משטרת ישראל לשב"כ והמוסד – שתי הרשויות המוסמכות הנוספות הקבועות בחוק – ביחס לכל האמור בסעיף הדיווח

שירה קרואני:  במסגרת סעיף זה מנהל המרכז מעביר דיווח לוועדה כאשר הנתונים של שתי הרשויות הנוספות נכללים בחלק החסוי של הדיווח והדיון בעניינם יהיה בדלתיים סגורות

שירה קרואני:  אנחנו מבקשים להיות חלק מאותו ההסדר

שירה קרואני:  אקדים ואומר שהנתונים שאנחנו מעבירים למרכז והבקשות לעיבוד המידע נועדו לצרכים מודיעיניים שזה תחום שבמהות שלו הוא חסוי ולא נמצא בעולמות הגלויים

שירה קרואני:  הפעולות שאנחנו מבקשים לעשות במידע הן פעולות שנוגעות בכלים טכנולוגיים והן בעלות מהות מודיעינית כמו מחקר, אנאליזה וכדומה

שירה קרואני:  הקושי נובע מכך שאם הדיווח יהיה גלוי יש כאן פגיעה ביחס להיקף המידע שמשטרת ישראל מבקשת ומקבלת, זה נוגד את כל עבודת המודיעין

שירה קרואני:  ככל שתהיינה שאלות מצד הוועדה ביחס לנתונים שביקשנו אנחנו נתקשה לתת מענה שלם, מקיף ואחראי בדלתיים פתוחות

יולי יואל אדלשטיין: ברור

יולי יואל אדלשטיין:  מה עמדנו?     

עידו בן יצחק: אני מחלק את התשובה לשניים

יולי יואל אדלשטיין: להשוות למוסד - - - פשוט כי אנחנו מאשרים להם את התקציב ולכם לא

יולי יואל אדלשטיין:  אתם רוצים, תבואו עם התקציב ואז נדבר

יולי יואל אדלשטיין:  למחוק מן הפרוטוקול

עידו בן יצחק: העמדה שלי אחידה לגבי שלושת הגופים

עידו בן יצחק:  אני חושב שלגבי חיסיון הדוח אפשר לכלול את המשטרה גם בהיבט הזה

עידו בן יצחק:  לעומת זאת, אין צורך לכתוב בחוק שהוועדה תדון בישיבה חסויה מכיוון שממילא ישיבות ועדת החוץ והביטחון, למעט דיוני חקיקה, הן חסויות

עידו בן יצחק:  נכון שיש ליושב-ראש הוועדה סמכות לפתוח את הדיון אבל כאשר מגיע אליו דוח חסוי הוא לא יפתח את הדיון, אנחנו גם לא כותבים את זה במקומות אחרים כשמגיעים אלינו דוחות רגישים יותר, לכן לטעמי יש - - -      

משה סולומון: אני לא מבין למה זה הרשויות המוסמכות

משה סולומון:  אם אנחנו מבינים שמדובר במשטרה כתוספת לשני הדברים האחרים למה לא לכתוב אותם? אני לא יודע להגיד מה זה - - -     

עידו בן יצחק: יש הגדרה בחוק של רשות מוסמכת שכוללת שלושה גופים – שב"כ, מוסד ומשטרה

משה סולומון: אין עוד משהו?     

עידו בן יצחק: לא, לא, זה כתוב בחוק

יולי יואל אדלשטיין: זו רשימה סגורה

עידו בן יצחק: הנושא האחרון הוא בתוספת הראשונה

עידו בן יצחק:  יש פה מספר תיקונים, אתחיל דווקא מהאחרון שבהם

עידו בן יצחק:  בפרט 14 עלה חשש שהמונח: "הערות כלליות" הוא רחב מדי ואנחנו צמצמנו את זה כך שייאמר שכל מידע המופיע תחת "הערות כלליות" אשר מתייחס לאחד מהפרטים האחרים בתוספת זו

עידו בן יצחק:  כך מוסר החשש שדרך פה יכניסו דברים חדשים

עידו בן יצחק:  מעבר לכך ביקשה הממשלה לעשות תיקונים בחלק מהפרטים הנוספים

עידו בן יצחק:  בחלק הראשון, בפרט 6, "כל מידע הנוגע לסוג מסמך נסיעה"

עידו בן יצחק:  בחלק ג' בפרט 1: "שמות כל הנוסעים"

עידו בן יצחק:  בפרט 4: "כל מספר טלפון או פקס המופיע ברשימת הPNR"

עידו בן יצחק:  בפרט 5: "כל כתובת דואר אלקטרוני המופיעה ברשימת ה-PNR"

עידו בן יצחק:  בפרט 6: "כל מידע על הכרטוס וכולי"

עידו בן יצחק:  בפרט 8: "כל מידע על מסלול נסיעה וכולי"

עידו בן יצחק:  בפרט 9: "כל מידע על מארגן הנסיעות, סוכן הנסיעות או סוכנות הנסיעות"

עידו בן יצחק:  בפרט 10: "כל מידע על סטטוס המסע של הנוסע"

עידו בן יצחק:  בפרט 11: "כל מידע בדבר השתייכות למועדון הנוסע המתמיד"

עידו בן יצחק:  בפרט 12: "מספר מושב וכל מידע אחר בנוגע למושב"

יולי יואל אדלשטיין: תודה

יולי יואל אדלשטיין:  יש הערות על התיקונים האחרונים?      

שלומי עם שלום: נאמר שנשוב לסעיף 2א

יולי יואל אדלשטיין: נכון, האם יש תשובה עכשיו?     

כפיר חן: כפיר חן, ראש מינהל המכס

כפיר חן:  מאחר שמדינת ישראל תפעיל את המרכז באמצעות ברוקר בינלאומי שפועל בתחום ומחובר לחברות התעופה וחברות התעופה עושות את זה מול מרכזים אחרים, אנחנו סבורים שמספיקים 30 ימים

כפיר חן:  מהניסיון שלנו זה יכול לקחת כמה שעות עד כמה ימים

כפיר חן:  כדי להיות קשובים למה שעולה כאן בוועדה אנחנו נאריך את פרק הזמן ל-60 ימים כדי שהדברים לא יהיה תחת לחץ זמנים וחברות שיתקשו לא יחרגו מ-30 ימים

יולי יואל אדלשטיין: אני מזכיר מה שביקשנו בישיבה הקודמת, במידה ויש קשיים אופרטיביים, הפעילו שיקול דעת בנושא הזה של אחריות החברות ובוודאי בכל הנושא של ענישה

יולי יואל אדלשטיין:  סיימנו את הקראת הסעיפים, אני מבין שיש כוונה של מספר סיעות להגיש הסתייגויות, אין צורך לנמק את ההסתייגויות בוועדה

עידו בן יצחק: אומר לפרוטוקול שהמסתייגות הן סיעות ישראל ביתנו, העבודה, רע"מ, יש עתיד, המחנה הממלכתי, חבר הכנסת עמית הלוי וסיעת חד"ש-תע"ל הגישה בקשה לרשות דיבור

יולי יואל אדלשטיין: בסדר גמור, נעביר את הדברים הללו למליאה ושם חברי הכנסת יוכלו לנמק את ההסתייגויות וגם לממש את בקשות הדיבור

יולי יואל אדלשטיין:  אנחנו עוברים להצבעה לפי כל הנוסח המתוקן כפי שפירט היועץ המשפטי לוועדה וכפי שפירטו גם נציגי הממשלה, משרד המשפטים והמשטרה

יולי יואל אדלשטיין:  חברי הכנסת, מי בעד חוק סמכויות לאיסוף ואבחון של נתוני נוסעים הנכנסים לישראל או היוצאים ממנה התשפ"ב–2022, לקריאה השנייה והשלישית, ירים את ידו

יולי יואל אדלשטיין: אושר

יולי יואל אדלשטיין: אושר פה-אחד, אין מתנגדים או נמנעים

יולי יואל אדלשטיין:  ההצעה אושרה לקריאה השנייה והשלישית

יולי יואל אדלשטיין:  תודה רבה לכל המוזמנים שהאירו את עינינו בכל מיני סוגיות

יולי יואל אדלשטיין:  מיד נתחיל את הדיון הבא